Læreplan  for  videregående  opplæring

Studieretning  for  trearbeidsfag

Studieretningsfagene  i  grunnkurs  trearbeidsfag

Oslo, oktober 1993
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for grunnkurs trearbeidsfag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen til én læreplan for hvert løp.  Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg.  I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre.  Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige læreplanen foreligger. Veiledende utstyrslister, metodiske veiledninger, oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat. 

Departementet forventer at skolene i en overgangsperiode på 5 år fra til 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdanning- og forskningsdepartementet,  15.10.93

Innhold

Kapittel 1: Generell informasjon	1
1.1  Innledning	1
1.2  Inntakskrav	2
1.3  Varighet	2
1.4  Innhold	2
1.5  Kompetanse	2

Kapittel 2: Mål og hovedmomenter	4
2.1	Mål for studieretningsfagene	4
2.2	Bransjekunnskap/ helse, miljø og sikkerhet	5
2.3	Produktlære	6
2.4	Materiallære	7
2.5	Verktøy, maskiner og utstyr	8
2.6	Tegning	9

Kapittel 3: Vurdering	10
3.1	Hvorfor vurdering?	10
3.2	Hva skal vurderes?	10
3.3  Hvordan skal vurdering skje?	10
3.4	Spesielle forhold som gjelder grunnkurs trearbeidsfag	11

Vedlegg 1	12
1.1.	Fag- og timefordeling	12
1.2.	Moduler	12

Vedlegg  2	13
Vurdering i grunnkurs trearbeidsfag	13

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1  Innledning

Trearbeidsfagene er gamle og tradisjonsrike fag som bevarer, viderefører og fornyer vesentlige sider av den norske kulturarven.  Spennvidden i fagene er stor, med variasjoner fra produksjon og bearbeiding til restaurering og salg.  I noen av fagene er det få yrkesutøvere, i andre er det mange, noen fag er industrielle mens andre er håndverksfag.

Trearbeidsfagene har hatt stor økonomisk og kulturell betydning for landets historie og utvikling.  Vår bakgrunn som handels- og skipsfartsnasjon startet med eksport av trelast allerede på 1200-tallet.  Trelastindustrien var blant de første industriene som ble bygd opp i Norge, og den har hatt avgjørende betydning for oppbyggingen av landet som industrinasjon. Møbel- og innredningshåndverket har røtter helt tilbake til 1100-tallet.  Dette håndverket har hatt sentral betydning for utviklingen av vår livsstil og vår kultur.  Den historiske utvik-lingen i Norge har også vært nær knyttet til bygging og bruk av forskjellige typer trebåter.  Ferdsel med båt har gitt muligheter for samkvem mellom mennesker og vært en forutsetning for fiske og fangst. 

Trearbeidsfagene bruker trevirke som hovedmateriale, og tilgang på godt råstoff er en forutsetning for gode produkter.  Skogen er vår viktigste fornybare ressurs som krever liten energiinnsats ved framstilling og bearbeiding.  Av miljøhensyn, nasjonalt og globalt, står trevirke fram som et av framtidens materialer.  Det er lett å  forme, det utfordrer skaperevnene og det er sterkt og pent.  Trearbeidsfagene har derfor store ekspansjonsmuligheter i årene framover.

Trearbeidsfagene rekrutterer til ulike bransjer og yrkesgrupper: trelastindustrien med sagbruk og høvlerier, trelast- og byggvarehandlere, møbel- og innredningsprodusenter, trevareprodu-senter og snekkerivirksomhet, orgelbyggerier, trebåtbyggerier, møbeltapetserverksteder, salmakerverksteder, skipsindustri, mekanisk industri, støperier og modellverksteder, parkett- og limtreprodusenter.  Bedriftene er vareproduserende og produserer varer som skurlast, høvellast, byggekomponenter, listverk, paneler, parkett, limtre, vinduer, dører, trapper, kjøkken- og baderomsinnredninger, alle typer møbler, orgler, tønner, dreide produkter, produkter med utskjæringer, seletøy og bilkalesjer.  I trelast- og byggevare-handlerne selges alle typer byggevarer.

Trearbeidsfagene stiller store krav til utøverne.  Alle fagene som bygger på grunnkurs trearbeidsfag, er lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet.  Fagopplæring er et viktig element for å bære tradisjonene videre og for å dyktiggjøre bransjene slik at de kan fylle sine oppgaver.  Dyktige fagfolk er en betingelse for å sikre konkurranseevnen og lønnsomheten, og for å kunne forvalte naturressursene på en måte som bidrar til bærekraftig utvikling.

Fagbrev/svennebrev i ett av de fagene som bygger på grunnkurs trearbeidsfag, danner  grunnlag for videreutdanning til blant annet tekniske fagskoler, ingeniørhøgskoler, Norges Tekniske Høgskole, kunst- og håndverksskolene.  Svennebrev i snekkerfaget, møbeltapet-serfaget, salmakerfagene, tredreierfaget og treskjærerfaget danner grunnlag for utdanning fram til mesterbrev.
1.2  Inntakskrav

For å bli tatt inn til grunnkurs trearbeidsfag, må søkeren normalt ha gjennomgått 9-årig grunnskole eller tilsvarende. Det vises også til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3  Varighet

Grunnkurset er normalt ett-årig.  

1.4  Innhold

Grunnkurset består av:

Studieretningsfagene 
Bransjekunnskap/helse, miljø og sikkerhet; produktlære; materiallære; verktøy, maskiner og utstyr; tegning.
Til sammen 22 uketimer.

Allmennfagene 
Norsk, engelsk, matematikk, naturfag, kroppsøving. 
Til sammen 11 uketimer. 

Valgfag 
2 uketimer.

Det vises også til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse. 

1.5  Kompetanse

Som hovedregel vil fullført og bestått grunnkurs gi inntak til videregående kurs I i  studie-retningen.  Det vises også til forskrift om inntak til videregående opplæring.

For fag som er lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet, vil hovedmodellen for opplæringsløpet være to år i skole (grunnkurs og videregående kurs I).  Den resterende delen av opplæringen vil normalt foregå i bedrift.  Opplæringen avsluttes med fagprøve eller svenneprøve. Enkelte utdanningsløp har avik fra hovedmodellen.

For fag som ikke er lagt under lov om fagopplæring, er opplæringsmodellen 3 år i videre-gående skole.

Fagbrev og svennebrev
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter reglene i lov om fagopplæring i arbeidslivet, § 19 og § 20.

Annen yrkeskompetanse
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3 års videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul). Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og  videregående kurs II, eller fagbrev/svennebrev. Dessuten kreves det kunnskaper som tilsvarer et bestemt nivå i følgende fag: 
Norsk (14 uketimer), engelsk (5 uketimer), samfunnslære (2 uketimer), nyere historie (4 uketimer), matematikk (5 uketimer), naturfag (5 uketimer). 
De allmenne fagene fra grunnkurset og videregående kurs I gir delkompetanse i forhold til den generelle studiekompetansen.

For elever som har avsluttet fagutdanningen med fagbrev/svennebrev eller annen yrkes-kompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende fag og moduler i allmenne fag. 
Generell studiekompetanse kan også oppnås ved å velge et videregående kurs II med allmenne fag etter to år ved en av de yrkesfaglige studieretningene.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter 

2.1	Felles mål for studieretningsfagene  

Elevene skal

	kjenne til ulike typer håndverktøy, håndmaskiner, maskiner og utstyr, og ha tilegnet seg 	grunnleggende kunnskaper og ferdigheter, slik at de med tilfredsstillende sikkerhet kan 	betjene redskapene under veiledning

    	ha grunnleggende kunnskaper, innsikt, holdninger og ferdigheter slik at de kan arbeide og 	videreutvikle seg innen trearbeidsfagene

   	ha lært grunnlaget for god arbeidsteknikk og verktøyføring, og kunne bruke kroppen 	riktig for å unngå belastningslidelser

    	kunne forstå og lage enkle arbeidstegninger og arbeidsbeskrivelser

    	kunne produsere og sette sammen enkle produkter eller deler av produkter 
 	kunne bruke materialer på en økonomisk måte

    	kunne gjøre rede for samspillet mellom økonomisk verdiskaping, økologi og teknologi i 	trearbeidsfagene, og ha kunnskaper om de etiske utfordringene vi stilles overfor ved bruk 	av skogen som ressurs og råstoffkilde, nasjonalt og globalt

    	kunne gjøre rede for møbel- og treproduktenes kulturelle og historiske utvikling

    	ha innsikt i de ulike bransjeområdene og deres rammebetingelser

    	forstå konsekvensene for det indre og ytre miljøet ved valg av materialer, redskaper og 	arbeidsprosesser

    	ha kunnskaper innen helse, miljø og sikkerhet, slik at de er i stand til å ta vare på egen og 	andres helse i det praktiske arbeidet

    	gjennom praktisk arbeid ha kjennskap til materialenes muligheter og begrensninger ved 	ulik bruk

   	kunne samarbeide og delta i videreutvikling og nytenking i bransjene

    	kunne finne fram til fagstoff på egen hånd og kunne bruke aktuelle hjelpemidler til dette

   	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig mellom allmennfagene og 	studieretningsfagene

2.2	Bransjekunnskap/ helse, miljø og sikkerhet  

Mål 1 
Etter endt opplæring skal elevene ha grunnleggende kunnskaper om de bransjene og fagene grunnkurset rekrutterer til, og kunne sette ulike aspekter ved dem inn i bredere sammenhenger. På grunnlag av disse kunnskapene og sine egne ferdigheter og interesser skal elevene kunne velge retning for sin videre opplæring. Elevene skal ha kunnskaper om og holdninger til helse, miljø og sikkerhet (HMS), slik at de kan ta vare på egen og andres helse og sikkerhet. Elevene skal ha grunnleggende kunnskaper om intern-kontrollsystemer og om aktuell tilgjengelig informasjonsteknologi

Hovedmomenter
Elevene skal

1a 	kunne beskrive de bransjene og fagene grunnkurset rekrutterer til

1b	kunne beskrive trearbeidsfagenes miljømessige, økonomiske og samfunnsmessige
	betydning

1c	kunne gjøre rede for trevirkets og stoppmaterialenes betydning som skapende 	materiale - historisk, kulturelt, nasjonalt og internasjonalt

1d 	kunne gjøre rede for aktuelle lover og forskrifter som angår helse, miljø og 	sikkerhet i trearbeidsfagene

1e	kunne gjøre rede for de grunnleggende prinsippene for oppbygging, drift og 	vedlikehold av et internkontrollsystem i bedrift

1f	kunne gjøre rede for hvilken betydning et godt og sikkert internmiljø har å si for    
	bedriften og de menneskelige ressursene

1g		kjenne til informasjonsteknologiens muligheter og begrensninger som verktøy i 	trearbeidsfagene, og kunne bruke tilgjengelig aktuell teknologi i faglig sammenheng

2.3	Produktlære  

Mål 1 
Etter endt opplæring skal elevene ha grunnleggende kunnskaper om de produkttypene som framstilles i trearbeidsfagene, kunne sette dem inn i en historisk sammenheng og kunne finne fram til stoff om dette på egen hånd. De skal kjenne til hvilke behov produktene tilfredsstiller i ulike brukergrupper. Elevene skal kunne sammenstille elementer til enkle, ferdige produkter

Hovedmomenter 
Elevene skal

1a     	kunne gjøre rede for tre- og møbelproduktenes historiske utvikling, kunne beskrive 	hovedstilartene og kunne finne fram til fagstoff om dette på egen hånd

1b	kunne beskrive de ulike produktenes grunnleggende oppbygging, egenskaper og 	bruksområder som skurlast, høvellast, limtre, trebåter, møbler, innredninger, trevarer, 	orgler og salmakerprodukter

1c	kunne gjøre rede for de hovedkravene som blir stilt til de enkelte produktene med 	hensyn til gode håndverks- og industrimessige tradisjoner og til kvalitet og komfort 	(Norsk Standard, Møbelfakta, brannsforskrifter m m), og kunne finne fram til dette 	stoffet 	på egen hånd

1d	kunne finne fram til og sammenstille ulike elementer til enkle, ferdige produkter 	(som enkelt vindu med glass, ramme og beslag eller enkel stol med beslag)

2.4	Materiallære  

Mål 1
Etter endt opplæring skal elevene ha grunnleggende kunnskaper om de materialer som brukes til framstilling av produkter i trearbeidsfagene. På grunnlag av disse kunnskapene skal elevene kunne velge egnet materiale til gitte produkter med hensyn til kvalitet, pris og miljø, og kunne bearbeide materialene med vanlig verktøy og maskiner

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne gjøre rede for skogen som ressurs og råstoffkilde, nasjonalt og globalt

1b 	kunne gjøre rede for treets anatomi (oppbygging og struktur)

1c	kunne gjøre rede for oppdelingsmetoder, sortering og utnyttelse av trevirke, og 	kunne foreta oppdeling og sortering etter anvisninger

1d 	kunne gjøre rede for trevirkets egenskaper med hensyn til krymping og svelling,
	tørking og tørkeskader

1e	kunne bestemme trefuktighet, tørrvekt og relativ luftfuktighet ved bruk av 	hjelpemidler

1f	kunne bruke andre aktuelle trebaserte materialer/platematerialer, og kunne gjøre rede 	for egenskapene ved og framstillingsmåtene for slike

1g	kunne beskrive de grunnleggende egenskapene ved og bruksområdene for andre 	aktuelle materialer som plaster, metaller og glass

1h	kunne beskrive egenskapene ved og bruksområdene for forskjellige typer hud og 	tekstiler, stopningsmaterialer og bunnmaterialer til stoppmøbler (fjærer, duker, 	gjortbånd m m) og kunne bruke materialene til enkle produkter eller deler av 	produkter

1i	kunne gjøre rede for og bruke  forskjellige typer forbindelsesmidler som lim, spiker, 	skruer og beslag i forbindelse med de forskjellige materialtypene

1j	kunne gjøre rede for de grunnleggende egenskapene ved, bruksområdene til og 	påføringsmetodene for de forskjellige trebeskyttelses- og overflatebehandlingsmidlene, 	og kunne vise hvordan disse brukes

1k 	kunne beskrive de viktigste bygningsmaterialenes egenskaper og bruksområder

1l	kunne gjøre rede for helse, miljø og sikkerhet i forbindelse med bruk og valg av  
            forskjellige materialtyper

2.5	Verktøy, maskiner og utstyr  

Mål 1
Etter endt opplæring skal elevene ha grunnleggende kunnskaper og ferdigheter slik at de under veiledning kan betjene, bruke og holde ved like vanlig håndverktøy og -redskaper, håndmaskiner, maskiner og utstyr  innenfor de ulike trearbeidsfagene. 
På grunnlag av dette skal elevene kunne framstille produkter eller deler av produkter 
og kunne ta hensyn til kvalitetskrav og økonomi. Elevene skal vise at de kan ta vare på egen og andres sikkerhet og helse

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne gjøre rede for håndverktøyets og håndmaskinenes historie og utvikling, 	bruksområder og virkemåter, og kunne fagbetegnelsene (fagbetegnelsene skal også 	kunnes på engelsk og tysk)

1b	kunne bruke, vedlikeholde og sette opp vanlig håndverktøy og håndmaskiner 

1c	kunne beskrive hovedtypene av maskiner for produksjon av skurlast og høvellast, 	kunne gjøre rede for oppbyggingen av de vanligste snekkermaskinene, og kunne bruke 	dem ved bearbeiding av treprodukter (stille inn, betjene, stoppe)

1d	kunne velge spindelhastigheter og matehastigheter for trebearbeidingsmaskine, og 	kunne gjøre rede for verktøyets arbeidsprinsipper 

1e	under veiledning kunne maskinere produkter eller deler av produkter etter beskrivelse

1f	kunne beskrive hovedtypene av tilskjæringsmaskiner for hud og tekstil og 	symaskiner for møbelsøm, og kunne utføre enkle tilskjærings- og sømoperasjoner

1g 	kunne gjøre rede for hvordan en datastyrt maskin fungerer i forhold til en manuelt 	styrt maskin

1h	kunne utføre renhold og forebyggende vedlikehold på maskiner

1i		kunne velge verktøy til gitt operasjon ut fra tekniske og sikkerhetsmessige aspekter, 	og kunne gjøre rede for og bruke det verne- og sikkerhetsutstyret som er påkrevd

1j	kunne demonstrere riktig arbeidsteknikk og riktig bruk av kroppen ved bruk av 	maskiner

1k	kunne gjøre rede for og demonstrere bruk av jigger og maler

1l	kunne vise hvordan de forskjellige typer løfteutstyr og løfteanordninger brukes (der 	dette er mulig) og forklare hvilke fordeler og ulemper disse har med hensyn til 	ergonomi

2.6	Tegning   

Mål 1
Etter endt opplæring skal elevene ha kunnskaper og ferdigheter slik at de selv kan  lese og forklare hva tegninger beskriver, kunne lage skissetegninger, enkle arbeidstegninger og kunne lage arbeidsbeskrivelser 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne gjøre rede for de grunnleggende tegnereglene (strektykkelser, målsettings-	prinsipper m.m.), kjenne til prinsippene for perspektivtegning, og kunne lage 	grunnleggende konstruksjons- og projeksjonstegning

1b	kunne bruke forskjellige typer enkelt tegne- og måleutstyr

1c	kunne beskrive hvordan databasert utstyr kan brukes i tegnearbeidet

1d	kunne utføre skissetegning for frihånd, tegne enkle produkter/detaljer og målsette 	tegningene

1e	kunne lese tegninger, og forarbeide deler og enkle produkter etter målsatte
	tegninger

1f	kunne sette opp arbeidsbeskrivelse og kappliste etter tegning

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle.  Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurdering vil ha ulike hensikter, bl a

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling fram mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
 	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen og i 
	kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.
  	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 
	opplæringens mål.
  	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3  Hvordan skal vurdering skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

 	Vurdering underveis.
   	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene.  Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen.  Slik vurdering kan være formell eller uformell.  Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i terminkarakterer.  Lærere vil finne ideer og hjelp til vurderings-arbeidet i en metodisk veiledning.

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i dokumentert resultat av avsluttende eksamen.

3.4	Spesielle forhold som gjelder grunnkurs trearbeidsfag

I løpet av skoleåret skal elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeid. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Vurdering underveis i grunnkurset kan også skje ved skriftlige/muntlige prøver.

Ved vurdering av elevenes arbeid med framstilling av produkter og/eller deler av produkter, skal det legges vekt på 
- 	elevenes evne til samarbeid og til selvstendig arbeid
- 	planlegging av arbeidet og valg av verktøy, maskiner og materialer
- 	utførelsen av arbeidet og bruk av verktøy og maskiner
- 	holdninger til helse, miljø og sikkerhet
- 	kontrollering og justering av produkter i overensstemmelse med tegninger, beskrivelser og 	modeller
- 	evnen til å beregne kostnader på det arbeidet som er utført
- 	evnen til å disponere og bruke tid i forhold til produktet

Vedlegg 1

1.1 Fag- og timefordeling

Felles allmenne fag	Årstimer	(gjennomsnitt 
 uketimer)	Teori	Praksis	
					
Norsk	75 	2 			
Engelsk	75 	2 			
Matematikk	112 	3 			
Naturfag	75 	2 			
Kroppsøving	75 	2 			
					
Studieretningsfag					
					
Bransjekunnskap/HMS	37 	1 	100%		
Produktlære	37 	1 	50%	50%	
Materiallære	75 	2 	50%	50%	
Verktøy, maskiner og utstyr	
598 	
16 	
10%	
90%	
Tegning	75 	2 	100%		
					
Valgfag	75 	2 			
					
Til sammen	1309 	35 			

1.2 Moduler

Moduler	Årstimer	(gjennomsnitt 
 uketimer)	
			
Modul 1: Produktlære/bransjekunnskap/HMS	75 	2 	
Modul 2: Materiallære	75 	2 	
Modul 3: Verktøy, maskiner og utstyr	598 	16 	
Modul 4: Tegning	75 	2 	

Merknad til vedlegg 1

Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (Årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Konf. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimert løp). For grupper eller 	enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
Vedlegg  2  

Vurdering i grunnkurs trearbeidsfag

STANDPUNKTKARAKTERER

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

EKSAMEN

A.  Prinsipper

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.	Alle studieretningsfag og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som eksamensfag.

3.	Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal minst ett være et allmennfag.

4.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig eksamen.

5.	Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.	Eksamen sensureres lokalt med ekstern sensor.

7.	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

B.  Eksamen på grunnkurset:

Studieretningsfag:	Alle elevene skal opp til en skriftlig eksamen i ett av 						studieretningsfagene og/eller en muntlig tverrfaglig eksamen.  				Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Allmenne fag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i avsluttende allmenne fag.
			Eksamensform:   i felles allmenne fag, se de enkelte læreplaner.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv.