Læreplan  for  videregående  opplæring

Studieretning  for  helse- og sosialfag

Studieretningsfag i videregående kurs I hjelpepleier

Oslo, mars 1994
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI) hjelpepleier.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, mars 1994.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Inntakskrav	2
1.3		Varighet	2
1.4		Innhold	2
1.5		Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1		Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2		Sykepleie med støttefag	6
2.2.1	Etikk	6
2.2.2	Kommunikasjon	6
2.2.3	Arbeidsmiljø	7
2.2.4	Hygiene	8
2.2.5	Grunnleggende sykepleieoppgaver	8
2.2.6	Kost og ernæring	9
2.2.7	Sykdomslære	10
2.2.8	Funksjonshemming	11
2.3		Sosialkunnskap	12

Kapittel 3:	Vurdering	13
3.1		Hvorfor vurdering?	13
3.2		Hva skal vurderes?	13
3.3		Hvordan skal vurdering skje?	13
3.4		Spesielle forhold som gjelder studieretningsfagene	14

Vedlegg 1	
1.1 	Fag- og timefordeling	15
1.2 	Moduler	16

Vedlegg 2	
Vurdering i videregående kurs I hjelpepleier	17

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Utdanningen av hjelpepleiere startet i 1963. Den var knyttet til sykehus eller organisert i egne skoler av private organisasjoner. Fra 1979 ble utdanningen av hjelpepleiere lagt til videregående skole i studieretning for sosial- og helsefag.

Utdanningen av hjelpepleiere går i dag over tre år i den videregående skolen, og består av grunnkurs helse- og sosialfag, videregående kurs I og videregående kurs II hjelpepleier. 

Opplæring på videregående kurs I inneholder skoleundervisning og praksisopplæring i arbeidslivet. For å få offentlig godkjenning, må hjelpepleierne ha opplæring som fyller krav nedfelt i forskrifter om godkjenning m.v. av hjelpepleiere.

I henhold til de nevnte forskriftene må følgende obligatoriske fagområder inngå i utdanningen:			
		Sykepleie/vernepleie/fødsels- og barselpleie
		Kost- og diettlære
		Etikk
		Atferdsfag/fysiologi/biokjemi
		Mikrobiologi/hygiene
		Sykdomslære/førstehjelp

Videre må følgende obligatoriske praktiske fagområder inngå:
		Pasienter/klienter med kroniske lidelser og forskjellige funksjonsvansker
		Pasienter med psykiske lidelser
		Psykisk utviklingshemmede
		Gravide, fødende og barn
		Pasienter med akutte somatiske lidelser

Hjelpepleierens oppgaver er i første rekke sykepleie i forhold til ulike pasient-/ klientgrupper. I disse inngår forebygging, behandling, habilitering og rehabilitering. De består i å utføre og hjelpe til med oppgaver som har sammenheng med pasientens/ klientens daglige gjøremål, delta i miljøarbeid og ellers i det totale behandlingsopplegget.

En hjelpepleier i helsetjenesten arbeider under ledelse av offentlig godkjent sykepleier eller vernepleier. På andre arbeidsområder vil hjelpepleieren arbeide under ledelse av andre grupper helse-/sosialpersonell som sosionom, barnevernspedagog, ergoterapeut, fysiotera-peut o.a., eller arbeide selvstendig på de områdene hvor hjelpepleieren har de nødvendige kvalifikasjonene. 

Hjelpepleieren samarbeider også med pasient/bruker, pårørende og aktuelle yrkesgrupper, og gir praktisk veiledning til hjelpepleieelever, praktikanter og andre som har behov for det.
Aktuelle arbeidssteder etter fullført opplæring: Somatiske og psykiatriske sykehus og sykehjem, barne- og ungdomspsykiatriske avdelinger, hjemmebaserte tjenester og kommunens helse- og sosialtjeneste for øvrig.

Yrkesbetegnelsen er offentlig godkjent hjelpepleier.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn til videregående kurs I hjelpepleier, må søkeren normalt ha bestått grunnkurs helse- og sosialfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs I hjelpepleier er normalt ett-årig.

1.4	Innhold

Videregående kurs I hjelpepleier består av:

Studieretningsfagene
Sykepleie med støttefag og sosialkunnskap.
Til sammen 25 uketimer.

Allmennfagene
Norsk, engelsk, samfunnslære og kroppsøving.
Til sammen 8 uketimer.

Valgfag
2 uketimer.

Det vises også til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse.

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lære-kontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbuds-strukturen for videregående opplæring.

Videregående kurs I på yrkesfaglig studieretninger er også grunnlag for å bli tatt inn på et videregående kurs II med allmenne fag.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Fagbrev og svennebrev
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev.
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felels allmenne fagene:
Norsk (14 uketimer), engelsk (5 uketimer), samfunnslære (2 uketimer), nyere historie (4 uketimer), matematikk (5 uketimer) og naturfag (5 uketimer).

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagutdanning med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkes-kompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag.

Etter grunnkurs og videregående kurs I ved en av de yrkesfaglige studieretningene kan generell studiekompetanse oppnås også gjennom et videregående kurs II med allmenne fag.
Elevene må da ta de resterende felles allmenne fag og i tillegg velge et studieretnigsfag fra studieretning for allmenne- og økonomisk/administrative fag; til sammen minst 30 uketimer.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

 	kunne se sammenhenger og kunne bruke erfaringer og kunnskaper på tvers av både 	allmenne fag og studieretningsfag

	med utgangspunkt i et helhetlig menneskesyn, kunne delta i forebyggende helsearbeid 	og vise ferdigheter i sykepleieoppgaver på hjelpepleierens ansvarsområde

	kunne observere atferdsendringer/funksjonssvikt for å kunne gi riktig hjelp og 	rapportere videre
	
	kunne informere pasienten/brukeren om ulike hjelpetiltak og hjelpemidler innen 	habilitering og rehabilitering, om rettigheter i forhold til lovverket og vite hvor 	pasient/bruker kan henvende seg for å få hjelp

	ha forståelse for arbeidsplanlegging, ledelse, samarbeid og oppgaveløsing i fellesskap 	med andre faggrupper og etater

	vise respekt, toleranse og aktivt engasjement i samarbeid med ulike grupper i helse- 	og sosialsektoren

	utføre sitt arbeid i forhold til allmenn- og yrkesetiske retningslinjer
	
	gjennom sitt arbeid vise at de kan bruke de hygieniske prinsippene, og ha kunnskaper 	om hygienens betydning for helse, forebygging av sykdom og helsesvikt

	kunne veilede om ernæringsmessig riktig kosthold, kunne tilberede daglig kost og 	påse at pasienten får tilfredsstillende nærings- og væsketilførsel

	bruke tilgjengelig informasjonsteknologi som hjelpemiddel i arbeidet med fagene

	ta vare på og vedlikeholde utstyr i forhold til økonomi og miljø

	ta aktiv del i og bidra positivt til å skape et godt opplæringsmiljø og ta ansvar for 	egen læring

		ha evne til å omstille seg til nye arbeidssituasjoner, oppgaver og forventninger

	med bakgrunn i de kristne og humanistiske verdier, legge til grunn at mennesker er 	likeverdige og menneskeverdet ukrenkelig

	forstå betydningen av å utvikle et godt arbeidsmiljø og forstå hvordan høy arbeids-	belastning over tid kan påvirke egen helse
	kunne bruke ergonomiske prinsipper i planleggingen og utøvingen av arbeidet

	kjenne den betydning de ulike målene i planen har for helse, trivsel og velvære

	kunne bygge sine kunnskaper på prinsippet om brukermedvirkning, som et 	grunnleggende prinsipp for arbeidet, og kjenne bakgrunnen og begrunnelsene for 	prinsippet

2.2	Sykepleie med støttefag

2.2.1	Etikk

Mål 1
Elevene skal ta utgangspunkt i et helhetlig menneskesyn og ha respekt for menneskets liv og egenverdi uavhengig av rase, kjønn, alder, språk, religion, politisk oppfatning, nasjonal eller sosial opprinnelse

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til sammenhengen mellom normer, verdier, innstillinger, holdninger og 	interesser

1b	gjøre rede for hva taushetsplikt og informasjonsplikt innebærer, og kjenne til 	lovhjemler og konsekvenser ved overtredelse

1c	ta ansvar for egne handlinger og handle innenfor eget kompetanseområde med 	utgangspunkt i lover, forskrifter og egne ressurser

1d	søke hjelp, kunnskap og informasjon i situasjoner der det er nødvendig

1e	vise respekt for andres arbeid og forståelse for hvordan de kan bidra til et godt 	samarbeid

2.2.2	Kommunikasjon

Mål 2
Elevene skal gjennom teori og praksis lære å tilnærme seg og kommunisere med brukere, pasienter, kolleger og overordnede på en måte som skaper trygghet, tillit og velvære

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	ha kunnskaper om kommunikasjon og vise kommunikasjonens betydning for 	samhandling mellom mennesker gjennom sitt arbeid 

2b	kunne kommunisere og samarbeide med mennesker med ulik kulturell bakgrunn, 	livssyn, sosial status og funksjonsnivå

2c	ha kunnskaper om og forståelse for hvilke faktorer som påvirker kommunikasjonen
	og vise dette i sitt arbeid

2d	innhente opplysninger ved hjelp av ulike spørreteknikker

2e	forstå samspill mellom mennesker og hvordan konflikter kan oppstå og løses

2f	kunne kommunikasjonsteknikker for å etablere profesjonell kontakt med 
	brukeren/pasienten

2g	opptre naturlig og hensynsfullt overfor brukeren/pasienten

2h	utføre arbeidsoppgaver hos brukeren/pasienten uten at det oppstår unødvendig 	sjenanse og frustrasjon

2i	forstå kroppsspråkets betydning i kommunikasjon med andre

2j	forstå hvorfor det er viktig at tydelige formuleringer blir brukt i omgang med andre

2k	ha kunnskaper om veiledningsmetodikk for å kunne veilede brukeren/pasienten i 	sine daglige gjøremål på en naturlig og effektiv måte

2l	ha forståelse for andre nasjonaliteters kultur, religion og egenart

2m	kunne opptre bestemt og samtidig redusere provokasjoner dersom bruker/pasient 	gjør tilnærmelser eller på annen måte opptrer krenkende

2n	forstå og kommunisere på en riktig måte med mennesker i alle aldre med ulik 	kommunikasjonsevne

2o	planlegge og gjennomføre praktiske aktiviteter for ulike bruker-/pasientgrupper

2.2.3	Arbeidsmiljø

Mål 3
Elevene skal med kjennskap til arbeidsmiljøloven, avtaleverk og ergonomiske prinsipper, kunne vurdere forhold ved arbeidet og på arbeidsplassen som kan føre til helseskade

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	ha kunnskaper om arbeidsmiljøloven

3b	bruke og veilede i forflytningsteknikker som er funksjonelle og som hindrer 	utvikling av belastningsskader, og ha kunnskaper om arbeidsstillinger og tekniske 	hjelpemidler

3c	ha kunnskaper om stressfaktorer og mestringsstrategier

3d	forebygge belastningslidelser og komplikasjoner og bruke tilgjengelige hjelpemidler 
3e	vise med praktiske eksempler hvordan arbeidsmiljøloven med forskrifter og 	avtaleverket kan brukes til å oppnå trygge tilsettingsforhold og en meningsfylt 	arbeidssituasjon

2.2.4	Hygiene

Mål 4
Elevene skal gjøre rede for hygieniske retningslinjer og bruke dem i sitt arbeid

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	arbeide ut fra hygieniske retningslinjer

4b	gjøre rede for de vanligste årsakene til smittespredning , foreslå og iverksette tiltak 	for å hindre dette

4c	oppbevare og håndtere rent, urent og sterilt utstyr på en forsvarlig måte

4d	bruke nødvendige hjelpemidler for å hindre smittespredning, utføre aktuelle 	rengjørings- og desinfeksjonsmetoder og kunne forklare forskjellene på disse

4e	vurdere hygienetiltak i forhold til retningslinjer, pasientens/brukerens behov og 	omgivelsene

4f	ha kunnskaper om de vanligste sykdomsfremkallende mikrober og deres 	egenskaper

4g	bidra til at brukeren/pasienten får ivaretatt sin personlige hygiene og utført sine 	daglige gjøremål

2.2.5	Grunnleggende sykepleieoppgaver

Mål 5
Elevene skal ha kunnskaper om og forståelse for menneskets fysiske, psykiske, 
sosiale og åndelige behov og ressurser, utføre grunnleggende sykepleieoppgaver og delta i forebyggende helsearbeid

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	i samarbeid med andre bruke problemløsende metode i sitt arbeid med pasienten/ 	brukeren ut fra menneskets fysiske, psykiske, sosiale og åndelige behov 

5b	kunne kartlegge pasientens/brukerens hjelpebehov og ressurser, sette mål, foreslå 	tiltak, utføre og vurdere arbeidet på sitt funksjonsområde
	
5c	planlegge, gjennomføre og vurdere eget arbeid ut fra pasientens/brukerens behov 	og situasjon

5d	stimulere og legge til rette for at pasienten/brukeren får dekket behov for trivsel og 	kontakt med andre

5e	delta i arbeidet med å forebygge komplikasjoner ved immobilitet

5f	ha kjennskap til vanlige medisinske forbrukervarer, og veilede pasienten/brukeren 	i riktig bruk av disse

5g	kunne observere og rapportere muntlig og skriftlig om pasientens/brukerens 	ressurser, tilstand og behov 
		
5h	sørge for at måltidene oppleves som appetittvekkende og hyggelige

5i	orientere seg i oppbevarings-, bruks- og virkemåte for de vanligste reseptfrie 	legemidlene, kunne veilede og tilrettelegge for bruk av disse

5j	gjøre rede for og assistere ved enkle sykepleieprosedyrer

5k	kjenne til behovene for omsorg og pleie ved livets slutt, og kunne angi ulike 	reaksjoner på døden i ulike kulturer og i ulike situasjoner

5l	observere og rapportere de vanligste sykdomstegnene, foreslå tiltak og delta i 	sykepleien til pasienten

5m	gjøre rede for sammenhengen mellom inneklima og røyking, dårlig lufting, 	materialer og allergiske reaksjoner

5n	kunne forebygge hjemmeulykker

5o	gjøre rede for aldringens fysiologi og psykologi, foreslå tiltak for å forebygge helse-	svikt og fremme funksjonsdyktighet

2.2.6	Kost og ernæring

Mål 6
Elevene skal ha kunnskaper om kostholdets betydning for friske og syke mennesker og være i stand til å se at et ernæringsmessig riktig kosthold er viktig

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	ha kunnskaper om næringsstoffene og deres oppgaver i kroppen

6b	anvende ernærings- og matvarekunnskaper til å planlegge og lage måltider ut fra 	pasientens næringsbehov på grunnlag av alder, tilstand og behov
6c	forebygge feilernæring ved å tilberede, veilede og legge til rette for riktig 	sammensatt kost og positive spisesituasjoner

6d	kjenne til symptomer på underernæring og uttørring

6e	kunne tilberede og servere mat og drikke, påse at pasienten får tilfredsstillende 	ernærings- og væsketilførsel, og hjelpe til med inntak av mat og drikke hos 	pasienter som ikke greier det selv

6f	ha kjennskap til de vanligste spesialkostene

6g	kjenne til kostholdsvaner i ulike kulturer

2.2.7	Sykdomslære

Mål 7
Elevene skal gjøre rede for de vanligste sykdommene, kunne registrere de vanligste symptomene og delta i utførelse av sykepleieoppgaver. Elevene skal ha kunnskaper om hvordan sykdom kan forebygges gjennom endring av livsstil

Hovedmomenter
Elevene skal

7a	gjøre rede for de vanligste sykdommene i fordøyelsesorganene, og forstå hvordan 	sykdommene kan påvirke ernæring og allmenntilstanden

7b	gjøre rede for de vanligste sykdommene i nervesystemet, og forstå hvordan 	sykdommene virker inn på livssituasjonen

7c	gjøre rede for de vanligste sykdommene i skjelettet, og forstå hvordan sykdommene 	virker inn på bevegelsesapparatet

7d	gjøre rede for de vanligste sykdommene i stoffskiftet, og gjenkjenne de vanligste 	symptomene

7e	gjøre rede for de vanligste hjerte-karsykdommer og gjenkjenne symptomene og 	kunne foreslå pleietiltak 

7f	gjøre rede for de vanligste psykiske lidelsene/sykdommene og pleie i den 	forbindelse

7g	gjøre rede for de vanligste aldersrelaterte sykdommene og kunne gi pleie i forhold 	til pasientens behov

7h	gjøre rede for de vanligste infeksjonssykdommene og gjenkjenne symptomene

2.2.8	Funksjonshemming

Mål 8
Elevene skal delta i å tilrettelegge miljøet rundt personer med funksjonshemming i alle aldre med sikte på størst mulig grad av egen mestring i dagliglivet

Hovedmomenter
Elevene skal

8a	bidra med ulike former for trivselsskapende aktiviteter og være bindeledd mellom 	enkeltmennesket og lokalmiljøet

8b	gi hjelp til selvhjelp, og gjennom samarbeid med andre yrkesgrupper, bidra til at 	hjelpemidler som kan øke funksjonsdyktigheten, blir gjort tilgjengelige

8c	vurdere miljøet rundt brukeren, tilrettelegge og gi nødvendig bistand og sette inn 
	tiltak for å forebygge ulykker

8d	definere funksjonshemminger og kjenne årsakene til de vanligste funksjons-	hemmingene

8e	delta i habilitering og rehabilitering 

8f	ha kunnskaper om på hvilke områder tekniske hjelpemidler kan brukes ut fra 	brukerens behov

8g	veilede og motivere til bruk av tekniske hjelpemidler som kompenserer for bortfall 	av funksjonsevner

8h	samarbeide med den funksjonshemmede og vedkommendes nærmiljø

8i	informere og veilede den funksjonshemmede om rettigheter i forhold til 	hjelpebehovet

8j	forstå nytten av å bistå i ADL/selvstendighetstrening

8k	kjenne til hvor faglig ekspertise finnes

8l	angi hvordan innredning og individuell tilpassing kan gjøre boliger mest mulig 	brukervennlig for forskjellige grupper av befolkningen

2.3	Sosialkunnskap

Mål 1
Elevene skal være kjent med sin framtidige yrkesrolle.  De skal kunne veilede brukeren om rettigheter, og vite hvor brukeren kan få nødvendig hjelp

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	ha kjennskap til lokale og nasjonale sosial- og helsepolitiske mål

1b	plassere hjelpepleieren i et historisk, kulturelt og framtidsrettet perspektiv

1c	vite hvorfor det er nødvendig å samarbeide på tvers av fag- og etatsgrenser, og 	kunne gjøre rede for forutsetningene for et fruktbart samarbeide

1d	kjenne til ansvars- og funksjonsområder for de ulike yrkesgruppene som arbeider i 	helse- og sosialsektoren

1e	gjøre rede for helse- og sosialtjenestens oppbygging lokalt, orientere seg om de 	vanligste tjenestene som ytes, og kunne formidle forespørsler om tjenester til riktig 	forvaltningsenhet i kommunen
	
1f	kjenne til forskjellige bruker- og humanitære organisasjoners virkeområde

1g	ha kunnskaper om de økonomiske forpliktelser en familie kan ha

1h	skaffe seg oversikt over servicetilbudene for ulike grupper i nærmiljøet, samt 	planlegge og gjennomføre tiltak i samsvar med brukerens ønsker og behov

1i	sammen med bruker bidra til å ta vare på høytidstradisjoner

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle.  Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 	læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling fram mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 	kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen 
            og i kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.
	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er 
            beskrevet i opplæringens mål.
	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

Spesielle forhold som gjelder denne læreplanen behandles i kap. 3.4.

3.3	Hvordan skal vurdering skje?

Det skilles mellom to hovedtyper vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere eleven og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene.  Slik vurdering kan være formell eller uformell.  Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen.  Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i en terminkarakter.  

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk i standpunktkarakterer og i et dokumentert resultat av en avsluttende eksamen.

For at avslutningsresultatet skal være en meningsfylt informasjon, må avsluttende prøve være slik lagt opp at den prøver sentrale sider av opplæringsmålene.

3.4	Spesielle forhold som gjelder studieretningsfagene

I løpet av skoleåret skal alle elevene gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider.  I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Det er viktig at elevene i løpet av året får muligheter til å prøve på oppgaver fra alle deler av fagområdene i studieretningsfagene sykepleie med støttefag og sosialkunnskap.

Målene er styrende for den opplæringen som foregår i praksis og for skoleundervisningen. 
Praksis for elevene skal være veiledet av offentlig godkjent hjelpepleier eller sykepleier.
Faglærerne i skolen skal ha det praktiske og pedagogiske ansvaret for opplæringen og vurderingen av elevene.

Elevene bør føre loggbok og/eller opplæringsbok i alle praksisperioder.  Boken skal vise hvilke arbeidsoppgaver som er utført i praksis, relatert til læreplanens mål.  Boken skal attesteres av veileder og lærer, og være til hjelp når karakter i praksis skal fastsettes.

Vedlegg 1

1.1 Fag- og timefordeling 

Felles allmenne fag	Årstimer	(gjennomsnitt uketimer)	
			
Norsk	75	2	
Engelsk	75	2	
Samfunnslære	75	2	
Kroppsøving	75	2	
			
Studieretningsfagene			
Sykepleie med støttefag ¹	859	23	
Sosialkunnskap	75	2	
			
Valgfag	75	2	
			
Tilsammen	1309	35	

¹	Det skal legges til rette for 12 ukers praksis på videregående kurs I og timene til praksis er 	inkludert i det totale timetallet til sykepleiefaget.
	6 uker skal være praksis fra sykehjem eller boform for heldøgnsomsorg og pleie.
	6 uker kan være praksis fra dag- og aktivitetssentre/rehabiliterings- og habiliterings-	avdelinger for eldre og funksjonshemmede eller fra bofellesskap for eldre og 	funksjonshemmede.
	13 uker skal være skoleundervisning i studieretningsfagene.

1.2 Moduler

Moduler	Årstimer	(gjennomsnitt 
uketimer)	
Modul 1: Etikk, kommunikasjon og arbeidsmiljø	75	2	
Modul 2: Hygiene	75	2	
Modul 3: Grunnleggende sykepleieoppgaver	374	10	
Modul 4: Sykdomslære	224	6	
Modul 5: Funksjonshemming	111	3	
Modul 6: Sosialkunnskap	75	2	

Praksismoduler
	Antall uker	
Modul 7: Sykehjem eller boform for heldøgnsomsorg og pleie		6 uker	
Modul 8: Dag- og aktivitetssentre/
	    rehabiliterings - habiliteringsavdelinger
	    for eldre og funksjonshemmede 
	    eller fra bofellesskap for eldre og
	    funksjonshemmede	

6 uker	

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer).  Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38.  Jfr. arbeidsavtalen hvor det 
forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp).  For 	grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs I hjelpepleier.

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakter i alle fag.  
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Praksis skal vurderes med karakter og vektlegges  50%  av karakteren i sykepleiefaget.
Eleven skal ha oppnådd karakteren to eller bedre i praksis før hun/han kan få standpunktkarakter.

Eksamen

A.	Prinsipper

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.
2.	Studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fagene kan trekkes ut som 	eksamensfag.
3.	Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal minst ett være et allmennfag.
4.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.
5.	Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.
6.	Eksamen sensureres lokalt med ekstern sensor.
7.	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i teori etter nærmere retningslinjer gitt av 	departementet.

B.	Eksamen på videregående kurs I hjelpepleier:

	Studieretningsfag:	Eleven skal opp til tverrfaglig eksamen som omfatter 			studieretningsfagene: Sykepleie med støttefag og sosialkunnskap.

	Allmenne fag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i avsluttende allmenne fag.

	Eksamensform:	i studieretningsfag, skriftlig.
		i felles allmenne fag, se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv.