Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Første års opplæring i bedrift
Urmakerfaget

Særløp

Oslo, mai 1995
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter modulene for særløp, første års opplæring i bedrift for  urmakerfaget.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 4. mai 1995.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Inntakskrav	1
1.3		Varighet	1
1.4		Innhold	1
1.5		Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for urmakerfaget	3
2.2		Store mekaniske ur	4
2.3		Små mekaniske ur	4
2.4		Måleteknikk	5
2.5		Butikkarbeid	6

Kapittel 3:	Vurdering	7
3.1		Hvorfor vurdering?	7
3.2		Hva skal vurderes?	7
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	7

Vedlegg 1
1.1		Fag- og timefordeling for felles allmenne fag 1. års opplæring
	i bedrift urmakerfaget	8
1.2		Moduler i 1. års opplæring i bedrift urmakerfaget	8

Vedlegg 2
Vurdering i 1. års opplæring i bedrift urmakerfaget, særløp.	9

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Nøyaktig tidsmåling er noe som hører det moderne industrisamfunnet til. I gamle dager hadde folk nok med å holde dagene fra hverandre, bl.a. ved å bruke primstaven for å skille mellom hverdag og helg. På samme måte ble sola brukt til å dele dagen inn i forskjellige tider. I dag er det vanlig med urverk som går nøyaktig på millisekundet i måneder og år.

Urmakerfaget er et håndverksfag med lange opplæringstradisjoner. I Norge har faget eksistert
siden slutten av 1600-tallet, da forskjellige håndverkere begynte å bygge klokker. Dessuten kom omvandrende svenner til Norge rundt år 1700. Urmakerfaget ble på den tiden sett på som et kunsthåndverksfag. Urverket var et innviklet instrument med utallige deler, og å lage et slikt maskineri ble sett på som et mesterverk. Det var likevel reparasjoner som utgjorde den største delen av bedriftenes omsetning.

Dagens urmakere står midt oppe i den postindustrielle revolusjon, som mikroprosessorens inntog blir kalt. Urverkene har utviklet seg fra store, uhåndterlige konstruksjoner til små mini-datamaskiner. Urmakerfaget er nå inne i en rivende utvikling, som spenner fra håndverks-messig mekanisk urmakeri til mikromekanisk kvartselektronikk.

Opplæringen i første år i bedrift omfatter reparasjoner på og smøreteknikk for store mekaniske ur og enkle reparasjoner på små mekaniske ur. Lærlingene skal bl.a. kunne bruke 
ulike måleinstrumenter. Dessuten er riktig kundebehandling av stor betydning for dagens urmakere. For å tilfredsstille kundenes krav, må man ha tilegnet seg både kunnskaper, ferdigheter og gode holdninger.

1.2	Inntakskrav

For å inngå lærekontrakt i urmakerfaget, må søkeren normalt ha bestått grunnkurs mekaniske fag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Denne læreplanen for urmakerfaget gjelder for det første opplæringsåret i bedrift etter grunnkurs. Læreplanen angir kompetansen etter ett års heltids opplæring. (Læreplanen kan også benyttes ved eventuell gjennomføring av opplæringen i skole).

1.4	Innhold

Læreplanen for urmakerfaget 1. års opplæring i bedrift er inndelt i moduler og angir timetallet for de felles allmenne fag. Modulene for første opplæringsår i bedrift er grunnlaget for den teoretiske delen av svenneprøven. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1. 

Lærlinger som følger særløp, fritas for valgfag og kroppsøving. Når det gjelder de felles all-menne fagene norsk, engelsk og samfunnslære bør lærlingene så langt det er praktisk mulig avslutte disse fagene i løpet av det første opplæringsåret i bedrift.

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Lærekontrakt tegnet for særløp gjelder for hele opplæringsløpet inkludert evt. verdiskapingsdel.

Svennebrev
For å oppnå svennebrev i urmakerfaget, må det avlegges svenneprøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller svennebrev. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

	Årstimer	Gjennomsnitt uketimer	
Norsk	523	14	
Engelsk	187	5	
Samfunnslære	75	2	
Nyere historie	150	4	
Matematikk	187	5	
Naturfag	187	5	
Til sammen	1309	35	

Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med svennebrev eller annen yrkeskompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter 

2.1  Felles mål for opplæringen i bedrift for urmakerfaget

Lærlingen skal

	ha gode kunnskaper, holdninger og ferdigheter som gjør at de kan arbeide og utvikle seg videre i faget 

	kunne velge, bruke, vedlikeholde og ta vare på utstyr og hjelpemidler på en økonomisk forsvarlig måte 

	kunne utnytte materialer, råstoff og andre ressurser økonomisk 

	kunne utføre arbeidet grundig, systematisk og nøyaktig og med stolthet for faget

	kunne vise god orden i utførelsen av arbeidet 

	kunne utføre arbeidet på en måte som tar hensyn til egen og andres helse

	kjenne fagets historie, tradisjoner og egenart 

	kunne tilegne seg nye kunnskaper i fagområdet og ta ansvar for egen læring 

	kunne vite hva som kreves for å fremme miljø og sikkerhet

	ha utviklet positive holdninger til og kunnskaper om etiske verdier som gjelder på arbeidsplassen og i samfunnet

	kunne vise holdninger og adferd som fremmer likestilling og likeverd 

	kunne planlegge, gjennomføre og evaluere eget arbeid i samsvar med de til enhver tid gjeldende kvalitetskrav

	kunne vurdere faget i forhold til utviklingen internasjonalt

	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig 

	kunne yte god service overfor kunder 

2.2	Store mekaniske ur

Mål 1	
Lærlingen skal kunne reparere store mekaniske ur og kjenne til bruksområder for maskiner og verktøy. De skal kunne forstå store mekaniske urs funksjon og virkemåte for å finne aktuelle feil. Lærlingen skal kunne vurdere og velge materialer, arbeidsmetode og verktøy. Lærlingen skal kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere eget arbeid

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

1a	kunne utføre file-, dreie- og fresearbeid etter gitte kvalitetskrav

1b	kunne utføre sliping og polering av tapper

1c	kunne sette inn ny tapp

1d	kunne rette opp fjærfester

1e	kunne innstille gang og utbedre eventuell slitasje

1f	kunne innstille slag

1g	kjenne til rense- og smøremetoder for store mekaniske ur

1h	kunne utarbeide arbeidstegninger og skisser til store mekaniske ur

1i	kunne behandle og lagre farlig avfall forskriftsmessig

2.3	Små mekaniske ur

Mål 1 
Lærlingene skal kunne utføre nødvendige reparasjonsarbeid på lommeur og kjenne til og kunne bruke maskiner og verktøy. De skal kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere eget arbeid og kunne lage enkle deler etter skisse

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

1a	kunne skifte steinlager og foringer

1b	kunne skifte hakesteiner

1c	kunne utføre nødvendig balanse og spiralarbeid
1d	kunne korrigere viserfriksjoner

1e	kunne utføre arbeid på urskiver

1f	kunne skifte ulike typer glass

1g	tilpasse riktig krone, akse og hals

1h	tilpasse lommeursbøyler

1i	kjenne til rensemetoder på lommeur

1j	vite om aktuelle smøremidlers egenskaper og bruksområder

1k	kunne tegne aktuelle skisser for reparasjon av lommeur

1l	kunne tilpasse og skifte balanseakser 

2.4	Måleteknikk 

Mål 1	
Lærlingene skal kunne bruke ulike elektroniske måleinstrumenter, og gjøre rede for elektronikk i aktuelle urverk. De skal kunne lese tekniske spesifikasjoner for å kunne foreta de nødvendige elektroniske måleprosedyrer og kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere eget arbeid

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

1a	kunne foreta nødvendige målinger, utprøvninger og eventuelt bytte elektroniske komponenter

1b	kunne forklare elektronikkens funksjon i elektroniske ur

1c	kunne planlegge og gjennomføre måleprosedyrer på elektroniske ur

1d	kunne kontrollere eget arbeid etter gjeldende prosedyrer

2.5	Butikkarbeid 

Mål 1
Lærlingene skal kunne gjøre rede for kjøpsloven, angrefrister og reklamasjon. De skal kjenne til ulike kundegruppers adferd og kunne kommunisere med kunden på kundens premisser. Lærlingen skal kjenne til ulike betalingsformer, kunne utføre aktuelle databaserte betalingsrutiner og kunne utføre vareekspedering og dekorasjon 

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

1a	kunne behandle kunden på en fagmessig korrekt måte

1b	kunne formidle produktkunnskap til kunden

1c	kunne motta reparasjoner og kunne selge reparasjoner

1d	kunne foreta forhåndskalkyler på reparasjoner

1e	kunne informere kunden om reparasjonens lønnsomhet

1f	kunne stille ut varer i vindu og montre

1g	kunne skrive inn og hente ut opplysninger fra en datamaskin

1h	kjenne til utvikling av faget internasjonalt

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i  kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.
	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.
	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom svenneprøve og ved en eventuell eksamen. Grunnlaget for å kunne meldes til svenneprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av svenneprøve.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling for felles allmenne fag 1. års opplæring 
	i bedrift urmakerfaget

Felles allmenne fag	Årstimer	
Norsk	75	
Engelsk	75	
Samfunnslære	75	

1.2	Moduler i 1. års opplæring i bedrift urmakerfaget

Moduler
	Innhold	Prosentvis del av den totale opplæringen	
Modul 1: 
Store mekaniske ur	Kapittel 2.2
Mål 1.	48%	
Modul 2: 
Små mekaniske ur	Kapittel 2.3
Mål 1.	26%	
Modul 3:  
Måleteknikk	Kapittel 2.4
Mål 1.	8%	
Modul 4: 
Butikkarbeid	Kapittel 2.5
Mål 1.	18%	
Til sammen		100%	

Vedlegg 2

Vurdering i 1. års opplæring i bedrift urmakerfaget, særløp.

Allmenne fag:	Lærlingen skal ha standpunktkarakter i hvert fag og kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles allmenne fag.

Eksamensform:	I felles allmenne fag, se den enkelte læreplan.

Svenneprøve:	Etter avsluttet læretid skal lærlingen opp til en fag- eller svenneprøve som består av en teoretisk del og en praktisk del. Jfr. Lov om fagopplæring i arbeidslivet.
	Den teoretiske delen av svenneprøven kan avlegges etter gjennomført første års opplæring i bedrift.

Retningslinjer for gjennomføringen av svenneprøven vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.