Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Studieretningsfagene i videregående kurs I brønnteknikk

Oslo, juli 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI) brønnteknikk.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen 
til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som
overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger.
Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har
skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 15. juli 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	2
1.3	Varighet	2
1.4	Innhold	2
1.5	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1	Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2	Geologi og formasjonsevaluering	5
2.3	Boreteknologi	6
2.4	Produksjonsteknikk	8
2.5	Trykkontroll	10
2.6	Brønnvæsker	11
2.7	Drift- og styresystemer	13
2.8	Helse, miljø og sikkerhet	14
Kapittel 3:	Vurdering	15
3.1	Hvorfor vurdering?	15
3.2	Hva skal vurderes?	15
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	15
3.4	Spesielle forhold	16
Vedlegg 1
1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs I brønnteknikk	17
1.2	Moduler i videregående kurs I brønnteknikk	17
Vedlegg 2
Vurdering i videregående kurs I brønnteknikk	18

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

De første konsesjoner for leting og utvinning av olje i Norge ble gitt allerede i 1965. Fra man gjorde det første drivverdige funn av olje på norsk sokkel i Nordsjøen i slutten av 1969, har det skjedd en stor utvikling på alle områder innenfor denne næringen. Utbygging av feltene i Nord-sjøen har vært pionerprosjekt både når det gjelder dimensjoner og tekniske løsninger. Samtidig med at det har foregått en "fornorskingsprosess" på sokkelen, har oppdragsgiverne innen næringen i økende grad stilt krav om dokumenterte fagkunnskaper og kompetanse for personellet innenfor servicenæringen.

Tradisjonelt har bedriftene drevet egen opplæring av de ansatte. Dette har foregått både internt og ved kjøp av opplæringstjenester. Behov og omfang av opplæring er forskjellig fra bedrift til bedrift, og den har ofte vært tilfeldig og usystematisk. Behovet for en felles grunnleggende opplæring er stort , på bakgrunn av de økende krav til sikkerhet og nøyaktighet innenfor alle arbeidsområder i næringen.

Brønnserviceoperatørfaget har tradisjonelt vært et mannsdominert område, men arbeidet egner seg også for kvinner. Fagets skal gi teoretisk grunnlag innen boretekniske prosesser og god innsikt i hydrauliske prinsipper og brønnserviceteknologi. Geologi og formasjonsevaluering, sementeringsprosesser, mekaniske disipliner, målings-, styrings-, og reguleringsteknikk og laboratoriearbeid står også sentralt for at fagarbeideren skal forstå de operasjoner eller deler av operasjoner som skal utføres.

Aktiviteten i næringen karakteriseres ved at operasjonene er rettet direkte mot brønnene. Arbeidet foregår både i lukkede og åpne systemer der beholdere, trykk-kontrollutstyr, maskiner, apparater og vinsjer m.m. inngår.

Sentrale arbeidsoppgaver for en brønnserviceoperatører vil være å installere, manøvrere og reparere utstyr og maskiner, og å utføre og overvåke disse operasjonene. Brønnserviceoperatører skal på grunnlag av egne observasjoner, analyser, måleresultater og instrumentavlesninger kunne vurdere og treffe selvstendige avgjørelser ved styring av brønnserviceoperasjoner.

Brønnserviceoperatører vil kunne få arbeid på installasjoner og flyttbare plattformer hvor det drives leteboring, produksjonsboring og produksjon av olje og gass. Brønnserviceoperatører vil også kunne arbeide på mekaniske verksteder på land med blant annet klargjøring, vedlikehold og reparasjon av utstyr.

Brønnservicenæringen er en viktig del av norsk oljeindustri. Næringen omfatter ca. 4% av olje-industrien, med ca. 2.100 ansatte til sammen på land og til havs. På grunn av et stadig økende antall felt og produserende brønner, vil antall ansatte trolig øke de kommende år.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn på videregående kurs I brønnteknikk må søkeren normalt ha bestått grunnkurs mekaniske fag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs I brønnteknikk er normalt 1-årig. 

1.4	Innhold

Videregående kurs I brønnteknikk består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lærekontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbudsstrukturen for videre-gående opplæring.

Videregående kurs I på yrkesfaglige studieretninger er også grunnlag for å kunne bli tatt inn på et videregående kurs II (VKII) allmennfaglig påbygging.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Fagbrev og svennebrev 
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse 
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. 

Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

	Årstimer	Gjennomsnitt uketimer	
Norsk	523	14	
Engelsk	187	5	
Samfunnslære	75	2	
Nyere historie	150	4	
Matematikk	187	5	
Naturfag	187	5	
Til sammen	1309	35	

Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uke-timer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkes-kompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Etter grunnkurs og videregående kurs I ved en av de yrkesfaglige studieretningene kan generell studiekompetanse oppnås også gjennom et VKII allmennfaglig påbygging. 
Elevene må da ta de resterende felles allmenne fag og i tillegg velge studieretningsfag fra studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag; til sammen minst 30 uketimer.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	kunne velge brønnverktøy og utstyr som er tilpasset arbeidsoppgavene som skal utføres, og kunne begrunne sine valg

	kunne bruke mekanisk utstyr, maskiner, brønnverktøy og annet utstyr i brønnen i henhold til prosedyre

	kunne vurdere behov for vedlikeholds- og reparasjonsarbeid på ulike typer brønnverktøy og utstyr og kunne utføre arbeidet i henhold til gjeldende prosedyrer

	kunne følge arbeidsrutiner og vise orden under utførelsen av arbeidet

	kunne bruke verneutstyr

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljø

	kunne iverksette nødvendige tiltak for å avverge farlige situasjoner

	kunne arbeide selvstendig og planmessig

	kunne arbeide sammen med andre både innenfor og på tvers av faggrenser

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver både på norsk og engelsk

	vise en adferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne utføre arbeidet grundig og nøyaktig og med stolthet for faget

	kunne følge lover og forskrifter som gjelder for faget

	kjenne de etiske normer som gjelder for faget

	kunne yte god service overfor kunder

	kunne vise kreativitet i utførelsen av arbeidet

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne bedriftens og bransjens samfunnsmessig betydning nasjonalt og internasjonalt

2.2	Geologi og formasjonsevaluering

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om jordens geologiske historie og forstå sammenhengen mellom geologi og petroleumsvirksomheten

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne beskrive jordens oppbygning

1b	kunne beskrive krefter som former og omformer jordskorpen

1c	kjenne til jordens geologiske historie

1d	kunne forklare mineralers og bergarters dannelsesmåter, typer og egenskaper 

1e	kunne forklare dannelse, migrasjon og oppsamling av hydrokarboner

1f	kunne gjøre rede for oljefeller

1g	kunne gjøre rede for reservoaregenskaper som f.eks. porøsitet, permeabilitet og metninger, og deres fordeling av reservoarvæske

1h	kjenne til normale og unormale trykkforhold og grunn gass

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om metoder og utstyr som benyttes til kartlegging av bergarter og reservoarer

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne forklare ulike letemetoder som f.eks. gravimetri, magnetometri og seismikk

2b	kunne gjøre rede for ulike metoder for slamlogging, logging med elektrisk kabel og måling under boring (MWD/LWD)

2c	kunne gjøre rede for kabeloperasjoner som perforering, trykkmåling, prøvetaking og videomålinger

Mål 3
Elevene skal kjenne formålet med brønntester og ha kunnskaper om utstyr og metoder som benyttes i forbindelse med en brønntest

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne forklare hensikten med ulike tester og kunne forklare hvilke sikkerhetsregler som gjelder ved brønntesting

3b	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til teste-, overflate- og brønnutstyr

3c	kunne forklare prosedyrer, målinger, prøvetaking og bearbeiding av testedata under testforløpet

3d	kjenne til hydrokarboners sammensetninger og egenskaper, og ulike forurensninger i hydrokarboner

3e	kunne bestemme Z-faktor, viskositet, tetthet og FVF

3f	kunne bestemme fasesammenhenger ved hjelp av fasediagrammer og ha kjennskap til PVT-analyser

2.3	Boreteknologi

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om plattformtyper, konstruksjoner og hovedsystemer

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til konstruksjonen av og begrensningene til faste og flytende installasjoner 

1b	kunne beskrive hovedsystemene som finnes på mobile og faste installasjoner

1c	kunne gjøre rede for plattformers sikkerhetssoner

1d	kunne gjøre rede for de viktigste sikkerhetssystemer på plattformer

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om utstyr som brukes under boring av en brønn fra faste og flytende installasjoner

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne gjøre rede for borestrengens komponenter, belastninger, API-standarder og utstyr for rørhåndtering

2b	kunne forklare hensikten med borekontrollinstrumenter

2c	kunne gjøre rede for hvordan en brønn bygges og kunne gjøre rede for hensikten med foringsrør og brønnhodesystemer

2d	kunne gjøre rede for oppbygningen av og hensikten med stigerør, fleksible ledd, returrør, kompenseringssystem, opphengssystem, trykkluftsystem og avledningssystem

Mål 3
Elevene skal ha kunnskaper om de vanligste operasjoner som utføres under boring av en brønn. De skal ha kunnskaper om boreoperasjoner som utføres med kveilerør og trykkrør

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne forklare hvordan de viktigste boreparameterne virker inn på boreoperasjoner

3b	kunne forklare hensikten med retningsboring og kunne forklare om hullbaner, måleutstyr og kjenne til utstyr for boring og retningskontroll 

3c	kunne utføre enkle beregninger i forbindelse med retningsboring

3d	kunne gjøre rede for problemer som kan oppstå ved boring 

3e	kunne forklare om problemer som kan oppstå ved boring av horisontale og vertikale brønner

3f	kunne forklare hvordan og hvorfor kjerneboring utføres 

3g	kunne lese et boreprogram og forstå oppbygningen av dette

3h	kunne forklare boreutstyrets bruksområder og begrensninger

2.4	Produksjonsteknikk

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om utstyr og metoder som benyttes for å klargjøre en brønn til produksjon

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne gjøre rede for oppbygningen av produksjonsbrønner, produksjonsrør, brønnhode-utstyr og ventiltre

1b	kunne gjøre rede for oppbygningen av og virkemåten til ulike typer pakninger, brønnsikringsventil, forankringsprofiler, sirkulasjonsventiler og kompenseringsutstyr

1c	kunne forklare belastninger og lengdeforandringer som kan oppstå i produksjonsrør ved ulike driftsforhold

1d	kunne forklare hvilke metoder og prosedyrer som benyttes til ferdigstilling og oppstart av produksjons- og injeksjonsbrønner

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om utstyr og metoder som benyttes for å kunne opprettholde og optimalisere produksjonen av olje og gass

Hovemomenter
Elevene skal

2a	kjenne til strømningsforløp og trykkfall gjennom reservoar, brønn og overflateutstyr

2b	kjenne til drivmekanismer i reservoarer og måter å opprettholde reservoartrykket på

2c	kunne gjøre rede for ulike årsaker til produksjonsproblemer

2d	kunne gjøre rede for utbedringsmetoder som kan brukes ved korrosjons- og erosjonsproblemer

2e	kunne gjøre rede for hvorfor formasjonsskader oppstår og hvordan hindre at slike skader oppstår

2f	kunne forklare problemer som oppstår på grunn av sandproduksjon og kunne gjøre rede for metoder som hindrer produksjon av sand

2g	kjenne til ulike brønnstimuleringsmetoder

2h	kunne gjøre rede for hvorfor mekanisk kabelutstyr, kveilerør og trykkrør benyttes i brønner

2i	kunne gjøre rede for prosedyrer som benyttes ved brønndreping og trekking av produk-sjonsrør og kjenne til sikkerhetsregler som gjelder for arbeid på trykksatt brønn

2j	kunne gjøre rede for drepemetoder for produksjonsbrønner og kunne gjøre rede for utstyr og metoder for brønnsikring (barrierer)

2k	kunne simulere brønnoverhaling i simulator 

Mål 3
Elevene skal ha kunnskaper om utstyr og systemer som benyttes for å kunne behandle produsert olje og gass

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne gjøre rede for hovedprinsippene som gjelder for produksjonsprosessen

3b	kunne gjøre rede for funksjonen og virkemåten til manifold, separator, varmeveksler, tørkeanlegg, kompressorer, turbin, hjelpesystem og lagersystem

3c	kjenne til transportsystemet for olje og gass

3d	kjenne til sikringssystemene i produksjonsprosessen

Mål 4
Elevene skal ha kunnskaper om fordeler og ulemper ved metoder og utstyr som benyttes ved klargjøring av havbunnkompleterte brønner

Hovedmomenter
Lærlingene skal

4a	kjenne til historien til og utviklingen av utstyr og systemer for havbunns-kompleterte brønner

4b	kunne forklare hvorfor havbunnkompleterte brønner velges

4c	kjenne til problemer som er forbundet med brønnservice og produksjon

4d	kjenne til oppbygningen av og virkemåten til ulike brønnhoder, ventiltre, ventiler og annet utstyr

4e	kjenne virkemåten til og kunne forklare styringsprinsippene som gjelder for kontrollsystemet 
2.5	Trykkontroll

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om trykkforhold som kan oppstå i og rundt en brønn

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne beregne volum, trykk og trykkgradienter som kan oppstå i brønner

1b	kjenne til trykkforhold i geologiske formasjoner og forstå hva unormale trykkforhold kan føre til

1c	kunne utføre beregninger i forbindelse med forekomst av gasser i brønner

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om prinsipper som ligger til grunn for valg av metode og prosedyre ved trykkontroll under bore- og brønnserviceoperasjoner

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne gjøre rede for barriereelementer i forbindelse med bore- og brønnserviceoperasjoner

2b	kunne gjøre rede for trykkforhold som kan oppstå ved bruk av kveilerør eller trykkrør i forbindelse med kjøring av utstyr inn og ut av en brønn, og ved kabeloperasjoner og boreoperasjoner

2c	kunne gjøre rede for hvilke indikasjoner som viser at en brønn er i ubalanse

2d	kunne gjøre rede for hvordan innstengning av brønner utføres

2e	kunne gjøre rede for ulike utsirkuleringsmetoder i forbindelse med bore- og brønnserviceoperasjoner

2f	kunne forklare årsaken til trykktap i sirkulasjonssystemet

2g	kunne gjøre rede for trykkforhold ved overhaling og dreping av produksjonsbrønner

2h	kunne forklare metoder for brønnkontroll med hjelp av slambalanse og sikringsventiler

2i	kunne forklare hvorfor hydrat dannes og kunne forebygge farlige situasjoner ved hydratdannelser ved å iverksette nødvendige tiltak

Mål 3
Elevene skal ha kunnskaper om trykkontrollutstyr som benyttes ved boring og brønnserviceoperasjoner

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne forklare oppbygningen av, virkemåten til og begrensninger ved sikringsventiler 

3b	kunne gjøre rede for styresystemene til sikringsventiler 

3c	kunne gjøre rede for virkemåten til trykkontrollutstyr 

3d	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til avledningssystemer som brukes i forbindelse med boring i områder med grunn gass

2.6	Brønnvæsker

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om kjemi og brønnvæskenes sammensetning

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til atomets oppbygning og molekylets bindingsmåte

1b	kjenne til aktuelle kjemikaliers påvirkning og reaksjon på ulike væsker

1c	kunne forklare prinsippene som gjelder for balansering av kjemiske ligninger

1d	kjenne til hvordan korrosive væsker og gasser virker i en brønn

1e	kunne foreta en titrering og kunne måle kloridinnhold i en væske

1f	kunne forklare de viktigste kjemiske reaksjoner som kan relateres til bruk av brønnvæsker

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om hvorfor og hvordan borevæske og servicevæsker benyttes i en brønn

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne gjøre rede for borevæskens hovedfunksjoner og kjenne til sammensetningen av og egenskapene til ulike typer borevæsker

2b	kunne forklare hovedprinsippene som gjelder for sirkulasjonssystemet for borevæske og kunne forklare virkemåten til utstyret som benyttes i et sirkulasjonssystem

2c	kjenne til utstyr og metoder for kontroll av borevæskens egenskaper

2d	kunne utføre beregninger av plastisk viskositet, tilsynelatende viskositet, flytegrense, densitet, gel- og filteregenskaper og kunne forklare innholdet i disse begrepene

2e	kjenne til sammensetning av og egenskapene til servicevæsker og kjenne hensikten med å bruke slike væsker

Mål 3
Elevene skal ha kunnskaper om hvorfor og hvordan sement benyttes i en brønn

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne gjøre rede for framstillingsmetoder for sement

3b	kunne forklare sementblandingens primære funksjon

3c	ha kunnskaper om sementsatsens sammensetning og tilsetningsstoffer som brukes i blandingen

3d	kjenne til funksjonen og virkemåten til sementeringsutstyr som benyttes i forbindelse med sementering i en brønn

3e	kunne gjøre rede for hovedprinsippene for hvordan primærsementering, balansert plugg-sementering og trykksementering utføres og kunne foreta kalkulasjoner i forbindelse med dette

3f	kjenne til utstyr og metoder som benyttes for kontroll av sementblandingens egenskaper

3g	kjenne til farer forbundet med bruk av ulike kjemikaliertyper som benyttes i en sement-blanding

2.7	Drift- og styresystemer

Mål 1
Elevene skal ha kjennskap til hydrauliske prinsipper og systemer og utstyr som brukes i forbindelse med boring og brønnserviceoperasjoner

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne gjøre rede for generelle hydrauliske prinsipper

1b	kunne forklare oppbygningen av og virkemåte til de vanligste komponentene i hydrauliske systemer

1c	kunne lese hydraulisk koblingsskjema

1d	kjenne til ulike oljetyper og deres krav til renhet

1e	kunne kople opp enkle hydrauliske anlegg

1f	kunne feilsøke på hydrauliske anlegg

1g	kjenne til driftsrutiner for relevante driftsenheter og kunne tilstandskontrollere enhetene

1h	kjenne til hva som kan forårsake driftsforstyrrelser på relevant hydraulisk utstyr

Mål 2
Elevene skal ha kjennskap til elektriske og pneumatisk utstyr og styringssystemer som benyttes i driftsenheter for brønnserviceoperasjoner

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne gjøre rede for generelle pneumatiske prinsipper

2b	kunne lese pneumatiske koblingsskjemaer

2c	kunne forklare virkemåten til de vanligste komponentene i elektriske og pneumatiske styringssystemer

2d	kunne forklare viktigheten av å bruke ren luft til driftsenheter

2e	kunne kople opp enkle pneumatiske anlegg

2f	kunne feilsøke på pneumatiske anlegg

2g	kjenne til driftsrutiner for, tilstandskontroll av og driftsforstyrrelser på et pneumatisk anlegg

2h	ha kjennskap til elektriske anlegg som brukes i utstyr til brønnserviceoperasjoner

2i	ha kjennskap til innkobling av og driftsforholdene for elektriske motorer

2.8	Helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Elevene skal kune ivareta helse-, miljø- og sikkerhet i arbeidet ved å følge gjeldende lover og forskrifter 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne tilfredstille krav til sikkerhetskurs som gjelder på kontinentalsokkelen

1b	ha kunnskaper om faremomentene ved å arbeide på trykksatt utstyr og levende brønner

1c	kunne føre en traverskran og andre relevante løfteinnretninger

1d	kunne stroppe i forbindelse med løfteoperasjoner og kunne følge gjeldende forskrifter 

1e	kunne betjene VHF-radio som brukes i arbeidet på kontinental sokkel

1f	kunne foreta sikker jobbanalyse

1g	ha gode arbeidsrutiner og kunne holde arbeidsplassen ryddig og ren

1h	ha kjennskap til ergonomi

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen.
Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs I brønnteknikk

Felles allmenne fag	Årstimer	(gjennomsnitt uketimer)	
Norsk	75	2	
Engelsk	75	2	
Samfunnslære	75	2	
Kroppsøving	75	2	
			
Studieretningsfag			
Geologi og formasjonsevaluering	112	3	
Boreteknologi	112	3	
Produksjonsteknikk	187	5	
Trykkontroll	150	4	
Brønnvæsker	112	3	
Drift- og styresystemer	112	3	
Helse-, miljø- og sikkerhet	150	4	
			
Valgfag	75	2	
			
Til sammen	1309	35	

1.2	Moduler i videregående kurs I brønnteknikk

Fag	Moduler
	Årstimer	(gjennomsnitt uketimer)	
Geologi og formasjonsevaluering	Modul 1: Alle mål i faget.	112	3	
Boreteknologi	Modul 2: Alle mål i faget.	112	3	
Produksjonsteknikk	Modul 3: Alle mål i faget.	187	5	
Trykkontroll	Modul 4: Alle mål i faget.	150	4	
Brønnvæsker	Modul 5: Alle mål i faget.	112	3	
Drift- og styresystemer	Modul 6: Alle mål i faget.	112	3	
Helse-, miljø- og sikkerhet	Modul 7: Alle mål i faget.	150	4	

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs I brønnteknikk

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.
2.	Alle studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som eksamensfag.
3.	Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.
4.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.
5.	Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.
6.	Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.
7.	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

B.	Eksamen på videregående kurs I brønnteknikk:

Studieretningsfag:	Alle elevene skal opp til eksamen i trykkontroll. I tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig eksamen i de øvrige studie-retningsfagene.
	Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Allmenne fag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles allmenne fag.

Eksamensform:	Trykkontroll:	skriftlig.
	Tverrfaglig eksamen:	skriftlig.
	
	I felles allmenne fag:	se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.