Læreplan  for  videregående  opplæring

Studieretning  for  kjemi- og prosessfag

Studieretningsfagene  i  grunnkurs kjemi- og prosessfag

Oslo, juni 2003
Læringssenteret 

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

*		lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for grunnkurs kjemi- og prosessfag.

Læreplanen er utarbeidet av Læringssenteret og fastsatt av Utdannings- og forsknings-departementet med hjemmel i Lov av 17. juli 1998 nr. 61 om grunnskolen og den vidare-gåande opplæringa (opplæringslova) § 3-4.

Læreplanen trer i kraft 01.08.03

Oslo, 19. juni 2003
Læringssenteret

Innhold

Kapittel 1  Generell informasjon	1
1.1  Innledning	1
1.2  Inntakskrav	2
1.3  Varighet	2
1.4  Innhold	2
1.5  Kompetanse	3

Kapittel 2  Mål og hovedmomenter	4
2.1  Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2	 Kjemi 	6
2.3  Kjemisk teknologi 	9
2.4	 Fysikk 	9
2.5	 Mekaniske disipliner 	11
	2.6 Måle-, styre- og reguleringsteknikk……………………………………………..12

Kapittel 3  Vurdering	14
3.1	 Hvorfor vurdering?	14
3.2	 Hva skal vurderes?	14
3.3	 Hvordan skal vurdering skje?	14
3.4	 Spesielt for vurdering i grunnkurs kjemi- og prosessfag	15

Vedlegg 1	16
1.1. Fag- og timefordeling	16
1.2. Moduler	16

Vedlegg 2	17
Vurdering i grunnkurs kjemi- og prosessfag	17

	 

Kapittel 1 Generell informasjon

1.1  Innledning

I vårt samfunn har den kjemiske prosessindustrien hatt en kontinuerlig utvikling, der spennende og nye teknologier med tilhørende produksjonsutstyr gir store utfordringer til de ansatte,  både på laboratoriene med sine forsknings- og kontrollfunksjoner og på industriens utviklings- og produksjonssider.  Den kjemiske prosessindustrien er betegnelsen for industriell virksomhet hvor en ved hjelp av kjemiske prosesser omdanner råstoffer til mellom- og sluttprodukter.  Kjemisk prosessindustri har hatt en meget kraftig vekst i de siste hundre år, samtidig som kjemisk teknologi har fått økt betydning i andre bransjer, som for eksempel farmasøytisk, petrokjemisk og næringsmiddelindustri.    

Et eksempel på en slik utvikling i den kjemiske prosessindustrien er Norsk Hydro a.s., Norges største industrikonsern, grunnlagt i 1905 av Sam Eyde, med svensk, fransk og norsk kapital.  Sammen med Kristian Birkeland utviklet Eyde en elektrisk lysbueovn som gjorde det mulig å framstille nitrogengjødsel av nitrogenet i luften.  I dag driver konsernet, i tillegg til kunst-gjødselproduksjon, med framstilling av metaller og plaststoffer,og ligger dessuten i forkant innen oljeteknologi på sjø og land.

Den kjemiske prosessindustrien engasjerer både faglaboranter og fagoperatører der produk-sjonen spenner fra framstilling av farmasøytiske produkter, papirprodukter, kunstgjødsel-produkter, sementprodukter, elektrokjemiske metallprodukter, olje- og gassprodukter, til olje- og gassbaserte produkter for framstilling av drivstoff og plastprodukter osv.

Den kjemiske prosessindustrien arbeider med kvalitetsforbedrende programmer, med tanke på produksjon, opplæring, sikkerhet og miljø.  Arbeidsmiljøet og omgivelsene skifter med opp-gavene, og det stilles krav til at faglaborant og fagoperatør kan arbeide både selvstendig og i samarbeid med andre.  Det forventes også evne til å løse oppståtte problemer raskt og effektivt.

Utviklingen av nye kjemikalier har bedret menneskenes levevilkår på mange vis: ved konserveringsmidler for mat, ved nye tekstiler for klær, ved nye medikamenter, ved alle typer plastprodukter, ved nye materialer for byggebransjen, osv. 

Samtidig kan de nye stoffer slå tilbake på mennesket: DDT som var effektivt til bekjempelse av utøy og sykdom, lagret seg opp i næringskjeden og skadet dyr; den kjemiske revolusjonen i landbruket har medført avløp av fosfor og uønsket algevekst i innsjøer.  Det har også vist seg at det koster mindre å hindre utslipp av skadelige kjemikalier enn å motvirke skadevirkningene i etterhånd.  Det er derfor utviklet et omfattende lovverk om utslipp og forurensning, og det er bygget opp en rekke institusjoner for å begrense, motvirke og overvåke utslipp til luft, land og vann.

De som går inn i spesialitetene knyttet til studieretningen, må ikke bare dyktiggjøre seg for yrker  i stadig endring der de skal bidra til faglig utvikling, konkurranseevne og lønnsomhet.  De må også forvalte ressursene på en måte som bidrar til en bærekraftig utvikling.
Grunnkurs i kjemi- og prosessfag er et felles grunnkurs for elever som skal fortsette opplæringen på VK I laboratoriefag og VK I kjemiske prosessfag.  Kurset gir erfaring i å håndtere laboratorieutstyr, kjemikalier og enkelt prosessutstyr.  Kurset gir samtidig en plattform i de teoretiske fagene kjemi, fysikk og matematikk, slik at elevene får forståelse og innsikt i sammenhengen mellom teori og praktisk arbeid i laboratoriefag og kjemiske prosessfag.

Kurset gir elevene mulighet til å forstå sammenhengen og den nødvendige samhandlingen mellom egne fag og de ulike fagområder og bransjer, som elektro-, mekaniker- og automasjonsfag i prosessindustrien.

Grunnkurset legger vekt på holdninger til arbeid og ansvarsfølelse i forbindelse med fagenes normer for innsats og arbeidsutførelse.  I kurset legges det vekt på å oppøve bevisst holdning til miljø- og ressursspørsmål, med tanke på de konsekvenser en feil handling i arbeids-situasjonen kan påføre det ytre og indre miljø.

Gjennomføringen av et produksjonsløp krever nært samarbeid med ledelsen i laboratorier og  produksjon, og med ansatte i andre avdelinger.  Grunnlaget for VK I laboratoriefag og VK I kjemiske prosessfag legges ved grunnkurs kjemiske prosessfag.  Målrettet faglig kompetanse-utvikling, gjennom GK og VK I laboratoriefag og VK I kjemiske prosessfag,  legger til rette muligheten for å gå videre i prosessrettet utdanning.

Et laboratoriefag omfatter prøvetaking, kjemisk analyse og syntese, analyse av biologisk materiale og fysisk materialprøving. Arbeidsoppgavene forutsettes utført selvstendig etter oppskrift, med bruk av foreskrevne metoder.  Arbeidsstedet er normalt analyselaboratorier og forsknings- og utviklingslaboratorier.  Arbeidet omfatter både rutinemessige analyser og deltaking i metode- og produktutvikling.  Prøvetaking i produksjonen eller andre steder utenfor laboratoriet inngår som del av arbeidet og opplæringen.  Laboratoriefaget er utformet for laboratorier i industri, ved universiteter og høgskoler, og offentlige og halv-offentlige institusjoner med tilknyttet laboratorievirksomhet.  Laboratoriefaget passer for begge kjønn.

Et prosessrelatert fag i den kjemiske prosessindustri skal gi en fagoperatør kompetanse til å styre produksjon med relevant overvåkingsutstyr og behandle aktuelt prosessutstyr, kjenne produksjonsmidler, råvarer og produkter, rapportere og tolke analyse- og produksjons-resultater, utføre kvalitetskontroll, gjennomføre sikkerhets-, verne- og miljøarbeid, dessuten kompetanse til egenutvikling og samarbeid med andre yrkesgrupper.  Fagoperatøren skal også være engasjert i relevante vedlikeholdsoppgaver.  Prosessfaget passer for begge kjønn.

1.2  Inntakskrav

For å bli tatt inn til grunnkurs kjemi- og prosessfag må søkeren normalt ha gjennomgått 9-årig grunnskole eller tilsvarende.  Det vises også til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3  Varighet

Grunnkurset er normalt ett-årig.  

1.4  Innhold

Grunnkurset består av:

Studieretningsfagene, allmenne fag og valgfag

For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse.

1.5  Kompetanse

Som hovedregel kreves fullført og bestått grunnkurs for inntak til videregående kurs I i studieretningen.  Det vises også til forskrift om inntak til videregående opplæring.  

For fag med opplæring i bedrift vil hovedmodellen for opplæringsløpet være to år i skole (grunnkurs og videregående kurs I), mens den resterende del av opplæringen normalt vil foregå i bedrift.  Opplæringen avsluttes med fagprøve eller svenneprøve.  Enkelte utdanningsløp har avvik fra hovedmodellen.

Fagbrev og svennebrev
For å oppnå fagbrev eller svennebrev må det avlegges prøve i faget etter reglene i forskrift til opplæringslova. 

Annen yrkeskompetanse
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3 års videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av modul).  Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev.  Dessuten kreves kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå innenfor følgende fag: Norsk (523 årstimer), engelsk (187 årstimer), samfunnslære (75 årstimer), nyere historie (150 årstimer), matematikk (187 årstimer), naturfag (187 årstimer).  
De allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagutdanning med fagbrev/svennebrev, eller har annen yrkes-kompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende fag og moduler i allmenne fag.

Generell studiekompetanse kan også oppnås ved å velge et videregående kurs II med allmenne fag etter to år ved en av de yrkesfaglige studieretningene.

Kapittel 2  Mål og hovedmomenter

2.1  Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

		bruke et felles begrepsapparat og basiskunnskaper i praktisk arbeid i
 	laboratorium og prosesshall

		vurdere årsak - virkning-sammenhenger ved å se teoriene i sammenheng med 
	hendelser i det praktiske arbeidet i skole og fritid

		trekke slutninger ut fra observasjoner og erfaringer, i klasserom, laboratorium
 	og prosesshall, og vise evne til å generalisere

		ta vare på og bruke laboratoriets og prosesshallens verktøy, utstyr og 
	hjelpemidler riktig, og ta initiativ til forebyggende vedlikehold og
 	vedlikeholdsarbeid

		beherske riktig bruk av verktøy i prosesshall og laboratorieutstyr på
 	laboratorium, for å unngå de konsekvenser feil i operasjoner eller utstyr 
	kan bety for resultatene eller det indre og ytre miljøet

		vise respekt og ansvar for de lover, forskrifter, regler og etiske normer som 
	gjelder i bransjen

		anvende fantasi og skapende evner i relevante arbeidssituasjoner

		arbeide grundig og nøyaktig, ha vilje til å ta aktivt del i systematisk 
	kvalitetssikring og kunne holde god orden på skole, i laboratorium og prosess-
	hall

		vise positive holdninger til moralske, etiske verdier og normer som gjelder
	like mye i skole, laboratorium og prosesshall - som forventet på en
 	arbeidsplass og i samfunnet for øvrig

		vise respekt for de ulike fagene og yrkenes egenart, og kunne utøve praktisk 
	samarbeid med andre yrkesgrupper

		arbeide selvstendig, men også kommunisere og samarbeide med andre elever og 	lærere, i skole, laboratorium og prosesshall - både faglig og tverrfaglig

		ta ansvar for egen læring, vise evne til omstilling samt personlig og faglig
	utvikling i skole, laboratorium, prosesshall

	 	vise grunnleggende kjennskap til hvordan egenskaper og verdier fremmer
	læring, samarbeid og påvirker en positiv utvikling i skole og bedrift

		vise grunnleggende kjennskap til samspill mellom menneske og natur, og
	gjennom handling ta hensyn til natur og miljø, med tanke på naturressurser
	og utslipp/forsøpling i naturen - både skole, arbeid og  fritid

		ta ansvar for helse og sikkerhet for seg selv og andre ved utføring av arbeid 
	og valg av redskap og materialer

		bruke tilgjengelig edb-utstyr og relevant programvare for prosjektrelatert arbeid i
	laboratorium og skole - for å oppnå en dypere forståelse av kjemi- og prosessfaget

	    skaffe seg grunnlag for valg av videre utdanning og arbeid

2.2	Kjemi 

	Mål 1:  
Elevene skal kunne håndtere kjemikalier og laboratorieutstyr på forskriftsmessig måte og kunne utføre praktisk laboratoriearbeid på en måte som er faglig forsvarlig. Elevene skal kunne prøve sine kreative, praktiske og eksperimentelle evner, individuelt og i samarbeid med andre.

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

1a	navngi relevant laboratorieutstyr

1b	beherske vanlige laboratorieteknikker og gjennomføre forsøk alene og sammen med andre

1c	observere og trekke konklusjoner ved gjennomføring av forsøk

1d	ta representative prøver og vurdere resultatene av forsøkene

1e	bruke oppslagsverk og følge instruksjoner

1f	vise nøyaktighet, orden og renslighet som en forutsetning for å skape kontrollerbare resultater og godt arbeidsmiljø i kjemiske laboratorier

1g	utføre arbeid i samsvar med god yrkesetikk og moral

1h	 vurdere om arbeidet er fagmessig planlagt og gjennomført, også med etterarbeid som rydding, renhold, rapportskriving og beregning av resultater 

Mål 2 		
Elevene skal kunne gjøre rede for oppbyggingen av grunnstoffene i det periodiske system og oppbygningen av kjemiske forbindelser ved ionebindinger og kovalente bindinger

Hovedmomenter
Elevene skal kunne 

2a  gjøre rede for inndeling av grunnstoffer i hovedgrupper i det periodiske system og deres egenskaper 

2b  gjøre rede for forskjellene mellom metaller og ikke-metaller

2c  beskrive forskjellige bindingstyper ved hjelp av det periodiske system	

Mål 3:  
Elevene skal kunne gjøre rede for de kjemiske egenskapene til vann og utføre elektrokjemisk spalting av vann 

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

3a  beskrive og utføre forsøk  med vannets aggregattilstander og beskrive dets fysiske og kjemiske egenskaper - og den betydning vann har i naturen 

3b  gjøre rede for polare bindinger og hydrogenbindinger i vann

3c  spalte vann elektrokjemisk og eksperimentelt identifisere de gasser som dannes ved elektrodene og anslå gassenes relative mengder

Mål 4:  

Elevene skal kunne anvende grunnleggende teoretiske kunnskaper, illustrere enkle kjemiske prosesser ved hjelp av reaksjonslikninger og kunne anvende kunnskapene i praktiske forsøk og beregninger.

	Hovedmomenter
	Elevene skal kunne

4a  beregne og lage vandige løsninger med kjent konsentrasjon

4b  balansere reaksjonsligninger og utføre støkiometriske beregninger i enkle kjemiske reaksjoner

4c  beskrive prinsippene for redoksreaksjoner 

4d  beskrive fellingsreaksjoner, og gjennomføre forsøk på grunnlag av sine kunnskaper

4e  beskrive og regne ut pH, og gjennomføre enkle forsøk på grunnlag av sine kunnskaper 

4f  definere kjemiske likevekter, energiomsetning i henholdsvis eksoterme og endoterme reaksjoner og beskrive hvilken betydning disse har i enkelte viktige industrielle prosesser

4g  beskrive syre- og basereaksjoner og utføre enkle titreringer

4h  gjennomføre forsøk med forskjellige indikatorer og beskrive hva som skjer med bruken av dem.

Mål 5:	 
Elevene skal kunne vise ansvar for egen og andres helse og bidra til godt arbeidsmiljø.  Elevene skal kunne sikre seg nødvendige 	kunnskaper om faremomenter,  kunne utføre nødvendig førstehjelp og være fortrolige med sikkerhetsregler og vernetiltak for arbeid med kjemiske stoffer. 

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

5a  tolke emballasjemerking og anvende datablad og stoffkartotek for helsefarlige og giftige stoffer

5b  gjøre rede for egenskaper ved enkelte kjemiske stoffer og reaksjoner og kunne ta hensyn til deres faremomenter

5c  gjøre rede for brannvernregler og kunne bruke brannslokkingsutstyr

5d  bruke personlig og relevant verneutstyr tilpasset aktuelt arbeid 

5e  utføre grunnleggende førstehjelp ved skader i laboratoriet

5f  gjøre rede for hvordan helsefarlige stoffer oppbevares, destrueres eller avhendes

5g	beskrive sitt og skolens ansvar for helse, miljø og sikkerhet (HMS)

Mål 6  	
Elevene skal kunne orientere om oppbygningen av den organiske kjemi. Elevene skal kunne beskrive bruk av olje, gass, planter og trær som naturressurs

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

6a  beskrive begrepet organisk kjemi

6b  beskrive hvorledes olje og gass blir dannet, utvunnet og foredlet

6c  beskrive vanlige hydrokarboner 

6d  beskrive enkelte produkter som kan framstilles i den organiske kjemi, som
      for eks. løsemidler, drivstoff, plast, cellulose, matolje og legemidler

6e  orientere om fordeler og ulemper ved bruk av fornybare og  ikke fornybare ressurser 

6f  orientere om oppbygging og bruksområder for noen typer plast innenfor hver av hovedgruppene termoplast og herdeplast

6g  orientere om oppbygningen av noen fibre, både naturfibre som f.eks. tre-, ull- og bomullsfibre og  syntetiske fibre som polyolefiner, polyestere  og polyamid.

2.3 	Kjemisk teknologi 

Mål 1:	 	
Elevene skal kunne gjøre rede for kjemiske prosesser som har spesiell tilknytning til nasjonal og lokal industri/virksomhet, og gjennomføre bedriftsbesøk i forbindelse med prosjektrettet arbeid

            Hovedmomenter
Elevene skal kunne

1a	kort gjøre rede for råvarer, produksjonsmidler og produkter i ulike typer industri/virksomhet som kjemisk, næringsmiddel- eller gjenvinningsindustri 

1b	beskrive relevante enhetsoperasjoner og separasjonsmetoder

1c	beskrive, i grove trekk, virkemåte og bruksområder for en del vanlige apparater, utstyr og maskiner som anvendes i prosessindustri/virksomhet

1d	gjøre rede for sikkerhetsregler, faremomenter, faremerker og verneutstyr i       produksjonsprosesser og bruke denne kunnskapen i praksis

1e	delta aktivt i prosjektarbeid basert på bedriftsbesøk

	

2.4	Fysikk 

Mål 1:	 
Elevene skal kunne beskrive viktige fysiske lover, forklare sammenhenger mellom teori og praksis og kunne utføre enkle forsøk. 

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

1a	bruke enhetene i SI-systemet

1b	beskrive og beregne kraft, arbeid, energi og bevegelse, og kunne gi eksempler fra det praktiske liv

1c	beskrive sammenhenger i sentrale lover innenfor området optikk og lyd som f.eks. i forbindelse med begrepene bølgebevegelse, brytning, elektromagnetisk spektrum, fargelære, med henvisning til dagligdagse fenomener og analysemetoder, og utføre  enkle forsøk 

1d	gjøre rede for og beregne volum, trykk og temperatur i ideelle gasser

1e	beskrive viktige sammenhenger i varmelære, kunne forklare prinsippene for forskjellige varmetekniske prosesser, og utføre enkle forsøk  

1f	beregne trykk, oppdrift, over- og undertrykk i stillestående og strømmende væsker og gasser, og utføre enkle forsøk

            Mål 2: 	
Elevene skal kunne beskrive hvordan elektrisk utstyr fungerer og kunne koble og måle i elektriske kretser. Videre skal elevene kunne gjøre rede for aktuelle deler av gjeldende forskrifter. 

Hovedmomenter
      Elevene skal kunne 

2a	gjøre rede for, koble opp, måle og beregne strømstyrke, spenning, motstand og effekt i  likestrømskretser med seriekobling, parallellkobling og serie- og parallellkoblinger

2b	koble sammen batterier, gjøre rede for, måle og beregne strømstyrke, spenningsfall, effekter og belastningsmotstand for batterikoblinger i serie, i parallell og i serie og parallell

2c 	utføre forsøk med og beregne sammenhengen  mellom strømstyrke, spenning (spenningsfall), resistans og effekttap ved ohmsk belastning

2d	forklare sammenhengen mellom sikringsstørrelser, kabler og belastningsstrømmer og betydningen av jording

2e	gjøre forsøk med og orientere om magnetismens virkning og egenskaper i likestrøms- og vekselstrømskretser og om hvordan vekselspenninger genereres  og anvendes i bl.a. reléer

2h	lese og anvende grunnleggende elektriske symboler og merkinger og utføre praktiske koblinger i samsvar med gjeldende HMS-regelverk 

Mål 3:	 
Elevene skal kunne bruke fysikkunnskaper til å oppnå større forståelse for sikkerhetsrutiner og verneregler. Elevene skal kunne forklare sammenhenger mellom fysikk og fag som kjemi og matematikk.

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

3a	bruke begrepene tyngde, friksjon, tetthet, lengde- og volumutvidelse, kraft og trykk til å forklare faremomenter som kan oppstå, som f.eks. gjenstander i bevegelse, glatt underlag, tunge gasser 

3b	ut fra fysiske lover, forklare hensikten med verneutstyr mot bl.a. strålevarme og UV-stråling 

3c	gjøre rede for helseskader forårsaket av lyd- og støykilder og aktuelle beskyttelsestiltak

3d	vise hvordan fysiske sammenhenger kan uttrykkes i matematiske formler og hvordan ligninger kan løses

2.5	Mekaniske disipliner 

Mål 1:   
Elevene skal kunne navngi og bruke aktuelt håndverktøy

Hovedmomenter
      Elevene skal kunne

1a	angi faglig korrekte navn og dimensjoner på aktuelt mekanisk, elektrisk og pneumatisk håndverktøy som fastnøkler, pipeverktøy, bor, gjengesnitt, poppnagletenger, skrueutdragere og skyvelære og  finne verktøyet ut fra navnet

1b	anvende egnet håndverktøy på faglig sikker måte for formålet

1c	håndtere, etterse, vedlikeholde og plassere verktøyet forsvarlig og klart til bruk for andre

Mål 2:		
Elevene skal kunne beskrive virkemåte og bruksområde for ulike typer  maskinelementer, hjelpemaskiner, rørarmatur og ventiler

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

2a	beskrive de vanligste mekaniske forbindelser som sveis, skruer, nagler samt  	      elementer i kraftoverføringer som aksler, koblinger, tetninger og lignende	      

2b	beskrive virkemåten for relevant rørarmatur, ventiler og hjelpemaskiner 

2c  lese og forklare enkle maskintegninger

Mål 3:		
Elevene skal kunne beskrive vanlige materialer som stål, aluminium, messing, glass, plast og kompositter og deres egenskaper og bruksområder, og kunne velge egnede materialer og bearbeide dem på flere måter

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

3a	beskrive de viktigste materialer som brukes i laboratorie- og prosessutstyr, samt materialenes mekaniske egenskaper, deres korrosjonsbestandighet og kunne velge egnede materialer

3b	begrunne materialvalg ut fra økonomi, materialteknikk og miljøaspekter

3c	bearbeide materialer på flere måter som for eksempel å bøye, kappe, skjøte, lodde, gjenge, og sveise mm.

            Mål 4:	 
Elevene skal kunne utføre enkelt vedlikehold og enkle reparasjoner av vanlige utstyrskomponenter ved hjelp av vanlig håndverktøy.  Elevene skal kunne utvikle handlingsberedskap for å ta vare på materielle ressurser i yrke og samfunn.

Hovedmomenter
Elevene skal kunne 
	
4a	vurdere og  velge riktig håndverktøy og bruke dette i vedlikeholdsarbeid og enkle reparasjoner

4b	utføre relevant vedlikeholdsarbeid som å pakke pumper, skifte pakninger i flenser og blinding av rør

	
Mål 5:	 
	Elevene skal kunne gjøre rede for faremomenter i sitt daglige arbeid og ta
hensyn til dem ved valg og bruk av verneutstyr.  Elevene skal ta ansvar
for egne handlinger og ha omsorg for andre i det indre og det ytre miljø, slik 
at risiko for uhell i arbeidssituasjon og omgivelser minimaliseres.

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

5a	gjøre rede for faremomenter i det daglige arbeidet, bl.a. med roterende og skjærende verktøy

5b	benytte riktig verneutstyr i praktiske arbeidssituasjoner

5c	velge riktig trykklasse på pakninger og blindinger

2.6	      Måle-, styre- og reguleringsteknikk   

Mål 1:		
Elevene skal kunne lese og vurdere enkle  prosessflytskjemaer, kunne forklare hvordan måle-, styrings- og reguleringsutstyr fungerer og kunne bruke dette utstyret. 

Hovedmomenter
Elevene skal kunne 

1a	lese og tegne enkle blokkdiagram, prosesskjema og tekniske flytskjema

1b	beskrive vanlige pneumatiske og elektroniske enhetssignaler, instrumentkoder og symboler

1c	beskrive ulike forstillings- og pådragsorganer 

1d	vurdere hensikten med og forklare virkemåten for relevant måle-, styrings- og reguleringsutstyr ut fra et aktuelt prosessflytskjema

1e	bruke prinsippene ved proporsjonal-regulatorer til å styre og regulere et enkelt prosessanlegg, som f. eks. pumpeanlegg, varmevekslingsanlegg eller destillasjonsanlegg 

1f	lese, forstå og bruke fagterminologi i forbindelse med måle- og reguleringsteknikk 

1g	utføre prosessimulering med tilgjengelig og relevant programvare

	Mål 2:	
Elevene skal kunne måle trykk, nivå, temperatur og gjennomstrømning og beskrive måleprinsippene for disse samt kalibrere minst én sensor.

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

2a	beskrive de vanligste måleprinsippene for trykk, nivå, temperatur og gjennomstrømning og utføre målinger av hver av disse størrelsene 

2b	kalibrere en aktuell sensor og forklare prinsippene for en to punkts kalibrering

Kapittel 3 Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurdering vil ha ulike hensikter, bl.a. 

*	å informere elevene, foresatte, lærerne og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt elevene er kommet i utvikling fram mot en kompetanse
*	å veilede, motivere og utvikle elevene
*	å motivere lærerne til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
*	å informere samfunnet, arbeidslivet og høgere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse elevene har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

*	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen og i kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.
*	Det er elevenes helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.
*	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurdering skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

*	Vurdering underveis.
*	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell.  Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at elevene fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføring av opplæringen.  Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i terminkarakterer.  Lærere vil finne ideer og hjelp til vurderingsarbeidet i en metodisk veiledning.

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i dokumentert resultat av avsluttende eksamen.

3.4	Spesielt for vurdering i grunnkurs kjemi- og prosessfag

Når opplæringen fram til fagbrev er fullført, blir elevene vurdert med bedriftenes og voksen-samfunnets krav til innsats og verdinormer.  Arbeidsformen i industrien er spesielt rettet mot prosjektformen, med tanke på revisjonsstanser, videre utbygginger og videreutvikling i personalstab og prosess.

Vurdering settes på grunnlag av alle mål og de målpresiseringer som er gjort i hoved-momentene.  Dette innebærer vurdering av ulike elevaktiviteter, som skriftlige oppgave-løsninger, muntlige framstillinger, praktiske ferdigheter i laboratorium og verksted, laboratoriejournaler og prosjektrapporter, inngår i grunnlaget for vurderingen.

Det er spesielt viktig at elevene får trening i egenvurdering gjennom prosjektarbeidene, med tanke på at elevene skal være med på å vurdere om de oppsatte mål er nådd.  Grunnlaget for vurderingen er gitt gjennom målene for grunnkurset.  I tillegg vektlegges:

	- Nøyaktighet og utførelse av arbeidet
	- Behandling og bruk av materialer, utstyr og verktøy
	- Samarbeid med andre elever og vilje til å følge verne- og sikkerhetsregler
	- Planlegging av arbeidet og orden på arbeidsstedet
	- Vilje og evne til å løse nye problemer
	- Evne til å utnytte tiden godt

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere tverrfaglige prosjektarbeider.
I minst ett av de tverrfaglige prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studie-retningsfag inngå.

Vedlegg 1

1.1. Fag- og timefordeling

Felles allmenne fag	Årstimer	
Norsk	75 	
Engelsk	75 	
Matematikk	112 	
Naturfag	75 	
Kroppsøving	75 	
		
Studieretningsfag		
Kjemi	336	
Fysikk	150	
Mekaniske disipliner	112 	
Kjemisk teknologi	112	
Måle-, styre- og reguleringsteknikk	112	
		
Valgfag	75 	
		
Til sammen	1309 	

1.2. Moduler

Fag	Moduler	Årstimer	
Kjemi	Modul 1: Målene 1, 2 og 3 	150
 	
	Modul 2: Målene 4, 5 og 6 	186	
Fysikk	Modul 3: Alle mål	150 
	
Mekaniske disipliner	Modul 4:  Alle mål	112
 	
Kjemisk teknologi	Modul 5: Alle mål	112
	
Måle-, styre- og reguleringsteknikk	Modul 6: Alle mål	112	

Merknad til vedlegg 1
Minst halvparten av undervisningen bør gjennomføres i form av tverrfaglige oppgaver.

Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker*

      * Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkelt- 	elever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i grunnkurs kjemi- og prosessfag

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.   Prinsipper:

1. Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2. Alle studieretningsfag og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som
    eksamensfag.

3. Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal minst ett være et allmennfag.

4. Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig eksamen.

5. Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6. Eksamen sensureres lokalt med ekstern sensor.

7. Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt
   av departementet.

B.  Eksamen på grunnkurset:

    Studieretningsfag:     	Alle elever skal opp til en tverrfaglig eksamen hvor alle studie-
	retningsfagene inngår.  Eksamensoppgaven utarbeides lokalt etter 	sentrale retningslinjer.
    
    Allmenne fag:     	Elevene kan trekkes ut til eksamen i avsluttende felles allmenne
	fag.

    Eksamensform:           	Studieretningsfagene:  muntlig.
	Felles allmenne fag:  se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv.