Læreplan for videregående opplæring

Kjemi

Studieretningsfag i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag

Oslo august 1996
Kirke, utdannings-, og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring. Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfaget kjemi i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 19. august 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Kjemi i videregående opplæring	1
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	2
2.1	Felles mål for studieretningsfaget kjemi	2
2.2	Kjemi 2KJ	3
2.3	Kjemi 3KJ	6
Kapittel 3:	Vurdering	10
3.1	Hvorfor vurdering?	10
3.2	Hva skal vurderes?	10
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	10
3.4	Spesielle forhold	11
Vedlegg 1
Fag- og timefordeling i Kjemi 2KJ og Kjemi 3KJ	12
Vedlegg 2
Vurdering i Kjemi 2KJ og Kjemi 3KJ	13

Kapittel 1:	Generell informasjon

Feil! Bokmerkenavn er ikke angitt.1.1	Innledning

Alle stoffer er kjemiske. Det betyr at de er satt sammen av atomer, og de er mer eller mindre foranderlige. Alle stoffer kan gjennomgå kjemiske reaksjoner ved at atomer bytter plass på en eller annen måte. Alt liv og hele vår tilværelse er basert på at noen stoffer lett endrer seg mens andre er mer stabile. Det er dette kjemien handler om, nemlig hvordan stoffer reagerer med hverandre, hvorfor de gjør det, og at det finnes regler for slike reaksjoner.

Gjennom kjemifaget får man en faglig bakgrunn som gjør det mulig å forklare og forutsi hvordan stoffer vil oppføre seg i natur og hverdag. Det setter oss også i stand til å forstå vår avhengighet av kjemi i produksjon, ernæring, helsestell og i andre områder som berører vår hverdag.

Stoffenes bruksegenskaper er nøye knyttet til kjemiske bindinger og strukturell oppbygning. Kunnskaper i kjemi har gitt oss mulighet til å framstille hjelpemidler som for eksempel nye medisiner, sterkere konstruksjonsmaterialer og avanserte elektroniske produkter. I det hele har kjemisk industri hatt stor betydning for utviklingen av det moderne samfunn vi har i Norge i dag. 

Samtidig som kjemikunnskaper er nyttige i svært mange sammenhenger, kan også bruk av kjemikunnskaper skade oss selv og naturen for øvrig. På noen arbeidsplasser og i mange hjem brukes kjemiske forbindelser som kan representere helse- og miljøfare. Disse farene er særlig knyttet til feilaktig bruk og deponering av stoffene. Kjemifaget kan bidra til bedre forståelse av slike faremomenter, bedre ferdighet i å behandle stoffer på en forsvarlig måte og samtidig gi et bedre perspektiv på hvordan kjemikunnskaper kan brukes til beste for mennesker og natur.

Kjemifaget kan bidra til en utvidet forståelse av andre fag som biologi, fysikk, historie, samfunnsfag og geografi.Gjennom eksperimentelt arbeid i kjemifaget får man både kjennskap til stoffer, øvelse i å håndtere stoffer og evne til å belyse teorier gjennom observasjon og analyse av ulike kjemiske stoffer og reaksjoner.

1.2	Kjemi i videregående opplæring

Kjemi i videregående opplæring er delt i to moduler som betegnes Kjemi 2KJ og Kjemi 3KJ med henholdsvis 112 årstimer og 187 årstimer. Kjemi bygger på 5-timer grunnkurs i naturfag.

2KJ tilbys normalt på videregående kurs I (VKI) og 3KJ tilbys normalt på videregående kurs II (VKII). 3KJ bygger på 2KJ.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

Feil! Bokmerkenavn er ikke angitt.2.1	Felles mål for studieretningsfaget kjemi

Elevene skal

	kjenne kjemifagets terminologi og grunnleggende teorier og modeller og kunne bruke disse på eksempler fra natur, hverdag og kjemisk produksjon 

	kunne utføre forsøk innen de ulike områder av faget og kunne arbeide nøyaktig på en sikker måte

	kunne behandle data, presentere resultater av undersøkelser og kunne vurdere både data og resultater med hensyn til pålitelighet

	kunne innhente informasjon fra ulike kilder 

	kunne bruke kjemikunnskaper i nye situasjoner 

	kunne omgås kjemikalier på en forsvarlig måte og ha kjennskap til eventuelle helsemessige og miljømessige konsekvenser ved bruk av enkelte kjemikalier i hverdag og arbeidsliv

	kjenne til aktuelle tiltak for å hindre eller redusere kjemisk forurensning

	ha kjennskap til problemer knyttet til ressursbruk lokalt, nasjonalt og globalt

	kjenne til bruk av kjemi i lokalt eller regionalt næringsliv

	kunne vurdere kjemifagets betydning økonomisk, teknologisk og i hverdagen

	kunne drøfte etiske spørsmål i forhold til det å ha og bruke kunnskaper i kjemi 

	kjenne til trekk ved kjemiens historie 

	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi i arbeid med faget

	kunne ta ansvar for egen læring og vise kreativitet i møte med faglige utfordringer

	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig, og i samarbeid med andre

	ha evne til å stå for egne meninger og begrunne egne valg, og ha respekt for andres synspunkter uavhengig av bakgrunn, livsfase, kjønn og religion

2.2	Kjemi 2KJ

Mål 1 
Elevene skal kunne utføre forsøk på en sikkerhetsmessig forsvarlig måte og kunne observere, tolke og presentere resultatene

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne planlegge og begrunne enkle forsøk

1b	kunne utføre forsøk på en nøyaktig og sikker måte

1c	kunne observere systematisk og kunne reflektere over det de observerer

1d	kunne bearbeide og tolke måleresultater og kunne vurdere feilkilder

1e	kunne presentere resultater både i muntlig og skriftlig form

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om symboler og modeller som beskriver stoffer og atomer i ulike kjemiske tilstander, og kjenne egenskapene til sentrale kjemiske forbindelser

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne utføre en syntese og kunne forstå at det er dannet et nytt stoff ved kjemiske reaksjoner

2b	kunne forklare hva som menes med naturlig forekommende stoffer og syntetiske eller kunstige stoffer

2c	kunne gjøre rede for forskjellen på blandinger og rene stoffer

2d	kunne bruke periodesystemet til å vurdere sammensetning og bindingstyper i kjemiske forbindelser

2e	kunne forklare kjemiske bindingers betydning for stoffers egenskaper

2f	kunne bruke grunnleggende regler for uorganisk nomenklatur 

Mål 3
Elevene skal kunne beskrive stoffer, deres tilstand, mengder og reaksjoner 

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne bruke kjemiske formler med angivelse av ulike stoffers tilstand (s), (l), (g) og (aq)

3b	kjenne til grunnstørrelsen stoffmengde og kunne foreta enkle beregninger med atommasse, formelmasse og molar masse 

3c	kunne sette opp enkle reaksjonslikninger, kunne forklare disse og kunne beregne stoffmengdene som reagerer og som dannes

3d	kunne bruke konsentrasjonsangivelser som er vanlige i kjemi, yrkeshygieniske forskrifter, miljørapporter og dagligliv

3e	kunne lage løsninger med ulike konsentrasjoner og nøyaktighetsgrad

Mål 4
Elevene skal ha kunnskaper om drivkrefter som fører til kjemiske reaksjoner og kjemisk likevekt, og kunne forutsi konsekvenser av inngrep i likevektssystemer

Hovedmomenter
Elevene skal 

4a	kunne gjøre rede for begrepene kjemisk energi og eksoterme og endoterme reaksjoner

4b	kjenne til hvordan endringer i graden av orden eller uorden i et system påvirker det kjemiske reaksjonsforløpet

4c	kunne gjøre rede for begrepene reversible og irreversible reaksjoner og kjemisk likevekt

4d	kunne gjøre rede for massevirkningsloven og kunne bruke den på enkle regneoppgaver på homogene likevekter

4e	kunne bruke Le Chateliers prinsipp på eksempler fra homogene og heterogene likevektssystemer

4f	kunne gjøre rede for begrepene reaksjonshastighet og aktiveringsenergi

4g	kunne gjøre rede for forhold som påvirker reaksjonshastigheter og kunne beskrive effekten av katalysatorer, katalysatorgifter og inhibitorer

Mål 5
Elevene skal ha kvalitativ forståelse av oppløsnings-, syrebase- og redoksreaksjoner og kunne foreta enkle beregninger

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kunne gjøre rede for oppløsnings- og utfellingsreaksjoner og kjenne til hydratisering og kompleksdannelse

5b	kunne gjøre rede for syrebase-reaksjoner og kjenne til vannets ioneprodukt 

5c	kunne foreta kvalitative vurderinger av reaksjoner knyttet til sterke og svake syrer og baser, og kunne titrere sterk syre mot sterk base

5d	kunne gjøre rede for pH-begrepet, kunne beregne pH i sterke syrer og baser og kunne utføre pH-målinger instrumentelt

5e	kunne beskrive sure og basiske oksiders reaksjoner med vann

5f	kunne gjøre rede for begrepene reduksjon og oksidasjon, og kunne gi eksempler på bruk av antioksidanter

5g	kjenne til spenningsrekken og plasseringen av de mest vanlige bruksmetaller, hydrogen og oksygen og kunne vurdere forløpet av enkle redoksreaksjoner

5h	kjenne til former for korrosjon og korrosjonsbehandling for noen vanlige metaller

Mål 6
Elevene skal ha kunnskaper om egenskapene til og bruksområdene for ulike hydro-karboner og kunne sette navn på dem. De skal ha kunnskaper om løsemidlers betydning og håndtering, og bruken av råoljeprodukter i petrokjemisk sammenheng

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	kunne gjøre rede for oppbygningen av og egenskapene til hydrokarboner og aktuelle halogenerte hydrokarboner

6b	kunne sette systematiske navn på hydrokarboner og halogenerte hydrokarboner og kunne bruke noen trivialnavn

6c	kunne gjøre rede for hydrokarboner og andre aktuelle løsemidlers virkemåte og betydning i yrke og hverdag, og kjenne til en hensiktsmessig håndtering av disse for å redusere risiko 

6d	kjenne til bruken av ulike råoljefraksjoner i petrokjemisk sammenheng

Mål 7
Elevene skal ha kunnskaper om deler av kjemiens historie og kjenne til eksempler på kjemiens betydning for samfunnet og samfunnsutviklingen

Hovedmomenter
Elevene skal

7a	kunne gjøre rede for hvordan forståelsen av syrer og baser har utviklet seg fra 1700-tallet og fram til idag og kunne forklare eksperimentets betydning for denne utviklingen

7b	kjenne til petrokjemiens betydning for det norske samfunn og/eller samfunnsmessig betydning av lokal kjemisk industri

2.3	Kjemi 3KJ

Mål 1
Elevene skal kunne utføre forsøk på en sikkerhetsmessig forsvarlig måte og kunne observere, tolke og presentere resultatene

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne planlegge og begrunne forsøk

1b	kunne utføre forsøk og vurdere risiko og feilkilder

1c	kunne bearbeide egne og andres resultater

1d	kunne trekke konklusjoner, kunne presentere resultater og kunne skrive rapporter

1e	kunne presentere resultater både i muntlig og skriftlig form

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om de viktigste organiske stoffgrupper og kjenne til sentrale stoffers fremstillingsmåte, egenskaper og anvendelse

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne gjøre rede for oppbygning, fremstilling og bruk av alkoholer og vanlige oksidasjonsprodukter av alkoholer 

2b	ha grunnleggende kunnskaper om organiske forbindelser som er vanlige i næringsmidler og vaskemidler
2c	kunne gjøre rede for synteser som illustrerer reaksjonstypene oksidasjon, substitusjon, addisjon, eliminasjon og kondensasjon og kunne utføre noen av dem

2d	kunne foreslå påvisningsreaksjoner eller vise til kjemiske egenskaper som kan brukes til å skjelne mellom utgangsstoff og synteseprodukt 

2e	kunne følge prinsipper for vanlige separasjonsmetoder i organisk kjemi

2f	kunne gi eksempler på moderne metoder for analyse og strukturbestemmelser av organiske stoffer

2g	kunne gi eksempler på sammenhengen mellom struktur og funksjon til stoffer som har biologisk betydning

2h	kunne sette systematiske navn på organiske forbindelser og kunne bruke noen trivialnavn 

Mål 3
Elevene skal kunne redegjøre kvalitativt for syrer, baser, saltløsninger og redoksreaksjoner og kunne utføre enkle beregninger 

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne gjøre rede for protolyse av salter i vann og kunne forklare sammenhengen mellom syre-basekonstant og pH i løsninger

3b	kunne beregne pH i svake syrer og baser og kunne forklare  framgangsmåten

3c	kunne forklare hvordan buffervirkning avhenger av syre- og/eller basekonstant og konsentrasjoner og kunne kvalitativt gjøre rede for bufferkapasitet

3d	kunne gjøre rede for løselighet og løselighetsprodukt og kunne drøfte løselighet og felling på grunnlag av enkle beregninger for salter av typen MX 

3e	kunne gjøre rede for salters løselighet i syrer, baser og saltløsninger sammenliknet med løseligheten i vann

3f	kunne balansere reaksjonslikninger for redoksreaksjoner

3g	kunne gjøre rede for elektrokjemiske celler og reaksjoner som skjer i dem

Mål 4
Elevene skal ha kunnskaper om forekomst, fremstilling av, egenskaper til og bruk av noen materialer i hverdag, teknikk og næringsliv og kunne drøfte avfalls- og ressursproblemer knyttet til disse

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne beskrive hovedtrekk i kjemisk oppbygning og sammensetning av noen typer poly-merer, metaller, legeringer, glass og keramer, og kunne drøfte sammenhengen mellom bruksområder og egenskaper

4b	kunne drøfte problemstillinger knyttet til utvinning av noen råstoffer og produksjon av noen viktige materialer i lys av spørsmål om miljø og bærekraftig utvikling

4c	kjenne til ulike metoder som brukes ved behandling av avfall, og kunne begrunne valg av metode ut fra avfallets kjemiske sammensetning

Mål 5
Elevene skal kjenne aktuelle stoffers naturlige kretsløp, kunne forstå de kjemiske reaksjonene som skjer og kunne vurdere hvordan menneskelige aktiviteter påvirker kretsløpene lokalt og globalt

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kunne gjøre rede for betydningen av nitrogen- og fosforholdige plantenæringsstoffer, hvordan de sirkulerer i naturen, og hvordan de fremstilles i form av kunstgjødsel

5b	kunne forklare hvordan nitrogen- og fosforholdige salter kan påvises og fjernes fra avløpsvann 

5c	kunne beskrive svovelets kretsløp, kunne gjøre rede for både naturlige og antropogene kilder til utslipp av svovelforbindelser og kunne vurdere tiltak for å redusere utslipp av svoveldioksid

5d	kjenne til hovedtrekk ved de kjemiske reaksjonene som finner sted i jord når den forsures

Mål 6
Elevene skal kjenne til analysemetoder i uorganisk kjemi, kunne velge framgangsmåte for egne analyser, kunne utføre beregninger og kunne tolke og presentere resultater

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	kunne utføre titreranalyser

6b	kunne utføre en enkel kolorimetrisk analyse

6c	kunne gi minst ett eksempel på moderne metoder for analyse av uorganiske forbindelser

6d	kunne analysere enkeltsalter, enkle saltblandinger, metaller og enkle legeringer ved å utføre påvisningsreaksjoner på ioner og observere andre reaksjoner og egenskaper til stoffene

 Kapittel 3:	Vurdering

Feil! Bokmerkenavn er ikke angitt.3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

Feil! Bokmerkenavn er ikke angitt.3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen og i kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

Feil! Bokmerkenavn er ikke angitt.3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakter. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i dokumentert 
resultat av avsluttende eksamen.

Feil! Bokmerkenavn er ikke angitt.3.4	Spesielle forhold 

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. Så langt det er mulig bør minst ett prosjektarbeid være tverrfaglig.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

 Vedlegg 1

Fag- og timefordeling i Kjemi 2KJ og Kjemi 3KJ

Feil! Bokmerkenavn er ikke angitt.Studieretningsfag	Årstimer	(gjennomsnitt uketimer)	
Kjemi 2KJ - Modul 1			
Mål 1- 7	112	3	
Kjemi 3KJ - Modul 2			
Mål 1- 6	187	5	

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert med 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimert løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

 Vedlegg 2

Vurdering i Kjemi 2KJ og Kjemi 3KJ

Standpunktkarakter

Det gis en standpunktkarakter i 2KJ og en i 3KJ.
Resultatet av prosjektarbeid og ekperimentelt arbeid skal inngå i standpunktkarakteren.

Eksamen

Kjemi 2 KJ: 	Elevene kan trekkes ut til muntlig eksamen, med eksperimentelt innslag.
	Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Kjemi 3 KJ: 	Elevene kan trekkes ut til skriftlig og/eller muntlig eksamen med eksperimentelt innslag.
	Eksamensoppgavene til skriflig eksamen utarbeides sentralt.
	Eksamensoppgavene til muntlig eksamen utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen etter retningslinjer gitt av departementet.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.