Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Trebåtbyggerfaget
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

12

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for trearbeidsfag

Opplæring i bedrift
Trebåtbyggerfaget

Oslo, juni 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for trebåtbyggerfaget.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 20. juni 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.2	Helse, miljø og sikkerhet	4
2.3	Verktøy, maskiner og utstyr	5
2.4	Bruk av tegninger og kvalitetssikring	5
2.5	Bygging av skrog	6
2.5.1	Klinkbygging	6
2.5.2	Kravellbygging	7
2.5.3	Kaldbaking	7
2.6	Dekk og innredninger	8
2.7	Overflatebehandling og trebeskyttelse	9
2.8	Bedriftslære	9
Kapittel 3:	Vurdering	11
3.1	Hvorfor vurdering?	11
3.2	Hva skal vurderes?	11
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	11
Vedlegg 1
Moduler i opplæringen i bedrift for trebåtbyggerfaget	12

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Trebåtbygging har tusen år gamle tradisjoner i Norge. Båtgravene fra vikingtiden gir eksempler på norsk båtbyggertradisjon. Disse gamle båtene ble tilvirket med enkle verktøy som øks og bile, og bordene ble festet med trenagler. Etter hvert som smiekunsten utviklet seg kunne trenaglene erstattes av spiker og klinknagler. Når sagbrukene ble etablert fra 1400-tallet gav dette mulighet for mer rasjonell båtbygging.

Norsk båtbygging har vært basert på klinkbygging, hvor bordene overlapper hverandre og bindes sammen med båtnagler. Fra 1900-tallet ble kravellbygging også utbredt blant norske båtbyggere. På kravellbygde båter overlapper ikke bordene hverandre, men de legges inntil hverandre. Sprekken mellom bordene limes eller tettes på annen måte. Særlig på fiskeskøyter er denne byggeformen mye brukt. En tredje metode for bygging av båtskrog er kaldbaking. Her lamineres skroget ved at tynne sjikt av tre limes sammen og skroget kan så kles med duk eller plaststoff. Bygging av båter med kryssfiner har også hatt en viss utbredelse.

Trebåtbyggere må ha de kunnskaper og ferdigheter som skal til for å kunne bygge, reparere og restaurere større og mindre trefartøy. De må også kunne arbeide med trekonstruksjoner som dekkshus, dekk, innredninger, overbygg, installasjoner, rigg og rundholt på andre fartøytyper.

Trebåtbyggerbransjen består av noen få større trebåtbyggerverksteder. Det finnes også mange små trebåtbyggerier hvor trebåtbyggere lager småbåter som heltids- eller deltidsbeskjeftigelse.
I tillegg vedlikeholdes og repareres trebåter ved større og mindre båtbyggerier og skipsverft. 

Etter at den generelle interessen for trebåter i noen tiår lå nede, er det nå i ferd med å vokse fram en ny produksjon av trebåter basert på tradisjonelle og nye byggemetoder og materialer.

Faget ble lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet 1. mai 1981.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i trebåtbyggerfaget må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I trebåtbyggerfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for trebåt-byggerfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 

1.4	Kompetanse

Fagbrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge fagprøve i trebåtbyggerfaget.
Etter bestått fagprøve utstedes fagbrev. 
Yrkesbetegnelse:	trebåtbygger.
Fagbetegnelse: 	trebåtbyggerfaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennefaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for trebåtbyggerfaget

Lærlingene skal

	kunne velge materialer, verktøy og utstyr tilpasset arbeidsoppgavene og kunne begrunne sine valg

	kunne velge og bruke og vedlikeholde vanlige trebearbeidingsmaskiner

	kunne vurdere og velge egnet konstruksjonsmetode for det produkt som skal produseres eller fornyes

	kunne vurdere forskjellige skrogformer i forhold til båttype, seilføring, motorstørrelse og bruksområde

	kunne lage arbeidstegninger av aktuelle produkter

	kunne lage komplette produkter ut fra arbeidstegninger og beskrivelser 

	kunne arbeide effektivt og kunne tilpasse tempo i forhold til arbeidsoppgavene

	kunne vise orden under arbeidet

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljøet

	kunne bruke nødvendig verneutstyr

	kunne rapportere om gjennomførte arbeidsoppgaver

	kunne arbeide selvstendig og planmessig og kunne samarbeide med andre

	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne arbeide grundig og nøyaktig og med stolthet for faget

	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver etter gitte kvalitetskrav 

	kunne følge lover og forskrifter som gjelder for faget

	kunne arbeide i samsvar med etiske normer som gjelder for faget og bransjen, og kjenne til den betydning dette har for fagets omdømme

	kunne yte god service overfor kunder og oppdragsgivere
	kunne vise kreativitet i arbeidsutøvelsen og evne til å ivareta fagets estetiske krav

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne fagets tradisjoner, egenart og utviklingsmuligheter

	kjenne bedriftens betydning og oppgaver i samfunnet, lokalt, nasjonalt og internasjonalt

	kjenne egen plassering og funksjon i bedriften

	kjenne til hvilke faktorer som påvirker bedriftens lønnsomhet og kvalitetsnivå

2.2	Helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre arbeidet på en sikker og rasjonell måte som tilfredsstiller krav til helse, miljø og sikkerhet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne arbeidsmiljøloven med tilhørende forskrifter, og kunne utføre arbeidet i samsvar med disse

1b	kunne ivareta hensynet til helse, miljø og sikkerhet ved å holde egen arbeidsplass ryddig og oversiktlig

1c	kunne utøve arbeidet med minst mulig risiko for ulykker og skader

1d	kjenne til hvilke skader bruk av ulike typer syntetiske materialer, trebeskyttelsesmidler, overflatebehandlingsmidler og andre typer kjemikalier kan ha på naturen og miljøet, og kunne unngå slike skader ved å iverksette tiltak

1e	kjenne til ordninger for gjenbruk av materialer og kunne følge rutiner for deponering av avfallsprodukter

1f	kunne finne fram i aktuelle sikkerhets- og datablader og kunne bruke bedriftens register over helsefarlige stoffer (stoffkartoteket)

1g	kjenne forskrifter og regler som gjelder for oppbevaring av lakk, maling og andre brannfarlige midler og kunne følge disse

1h	vite hvilke sikkerhets- og verneregler som gjelder for bruk av maskiner og utstyr

1i	kunne bruke nødvendig sikkerhets- og verneutstyr for bruk av maskiner, verktøy og utstyr
1j	kunne bruke kroppen riktig og variert i det daglige arbeidet

1k	kunne bruke brannslokkingsutstyr og førstehjelpsutstyr

2.3	Verktøy, maskiner og utstyr

Mål 1
Lærlingene skal kunne velge, bruke og vedlikeholde verktøy , maskiner og utstyr til forskjellige arbeidsoperasjoner i trebåtbyggerfaget

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne kontrollere at verktøy, maskiner og utstyr er driftsklart

1b	kunne velge og kunne stille inn verktøy, maskiner og utstyr riktig i forhold til arbeidsoperasjon og kunne utføre bearbeidingen

1c	kunne vurdere behov for vedlikehold av verktøyet

1d	kunne rengjøre, slipe, bryne og vedlikeholde vanlig verktøy i karbonstål eller andre verktøymaterialer som kan bearbeides med vanlig sliperomsutstyr 

1e	kunne rengjøre og vedlikeholde bryner og annet slipeutstyr

1f	kjenne bedriftens rutiner for vedlikehold av maskiner, verktøy og utstyr og kunne utføre enkelt vedlikehold på stasjonære og håndholdte trebearbeidingsmaskiner

2.4	Bruk av tegninger og kvalitetssikring

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre arbeidet i henhold til tegninger, krav og spesifikasjoner og kunne bidra til å sikre god kvalitet på arbeidene

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne lese og forstå tegninger

1b	kunne utføre arbeidet etter tegninger, krav, spesifikasjoner og beskrivelser

1c	kunne slå opp stevner, spant, kantspant, hekkspant og kjøl til full størrelse
1d	kunne definere hvilke krav til nøyaktighet som stilles til deler og konstruksjonsmetoder som brukes i trebåtbygging

1e	kunne utføre nødvendig kontroll ved hjelp av vanlig måleverktøy

2.5	Bygging av skrog

2.5.1	Klinkbygging

Mål 1
Lærlingene skal kunne bygge klinkbygde skrog

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne velge ut og kunne bearbeide materialer til klinkbygde skrog

1b	kunne sette opp kjøl og stevner og kunne bygge spanter

1c	kunne velge og kunne bruke festemidler som kopperklink, jern- og koppersøm, skruer, spiker, trenagler og bolter

1d	kunne felle inn bordganger til kjøl og stavner med eller uten spunning

1e	kunne borde og klinke

1f	kunne felle inn spanter og bunnstokker og feste disse til kjøl og hud

1g	ha kunnskaper om hvordan skader på klinkbyggete skrog kan utbedres og hvordan deler på skroget kan skiftes ut

1h	ha kunnskaper om tradisjonelle åpne klinkbygde båter som rosjekter o.l.

1i	ha kunnskaper om nyere nyere klinkbygde konstruksjoner som motorsnekker med overbygg, plattgattere o.l.

2.5.2	Kravellbygging

Mål 1
Lærlingene skal kunne bygge kravellbygde skrog

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne velge ut materialer og festemidler som er egnet til de forskjellige delene av et kravellbygd skrog

1b	kunne bygge opp stevner, spant, kantspant, hekkspant og kjøl

1c	kunne hogge og sage svai på spantene og kunne samle spantene i bunnstokken

1d	kunne avsette og lage bordganger

1e	kunne slette oppsatte spant og kunne lage spunning i stevner og kjøl

1f	kunne skjøte bordganger

1g	kunne drive og nate et kravellbygd skrog

1h	vite hvordan skader på kravellbygde skrog kan utbedres og hvordan deler på skroget kan skiftes ut

1i	ha kunnskaper om gamle og nye metoder og teknikker for kravellbygging av skrog

2.5.3	Kaldbaking

Mål 1
Lærlingene skal kunne bygge kaldbakte skrog

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne velge og kunne bearbeide materialene som skal brukes

1b	kunne velge metode for oppbygging av skrog ved kaldbaking

1c	kunne bygge skrog på maler som fjernes etter oppbyggingen

1d	kunne serieprodusere skrog på form

1e	kunne bygge skrog på spanter

1f	kunne måle til, lage og installere nødvendige skrogforsterkninger under rigg, motor og andre belastningspunkter

1g	kunne etterbehandle skroget og kle det med fiberduk og epoxy

1h	kjenne til hvordan skader på kaldbakte skrog kan utbedres og hvordan deler på skroget kan skiftes

2.6	Dekk og innredninger

Mål 1
Lærlingene skal kunne lage og montere dekk, overbygg og innredninger av tre på båter

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

1a	kunne velge materialer til arbeid med dekk, overbygg og innredninger

1b	kunne bygge bjelkelag, dekk, overbygg og innredninger

1c	kunne måle til, tilpasse og montere ferdige deler og produkter

1d	kunne framstille nødvendige krumme deler og kunne velge bruk av metoder som utsveifing av heltre, laminering eller vanlig varmbøying ved framstillingsprosessen

1e	kunne bygge opp krumme elementer av utsveifete og sammenboltede heltredeler

1f	kunne laminere krumme deler

1g	kunne velge og bruke riktig lim til forskjellige lime-, laminerings-, monteringsarbeider

1h	kunne forberede båter for montering av fortøyningsbeslag, rorbeslag, stevnbeslag, sanitæranlegg, lenseutstyr, ankerutstyr og andre aktuelle utrustninger

1i	kunne bore for propellaksel og kunne installere propellhylse

1j	kunne montere motorfundament

1k	vite hvordan skader på overbygg, innredninger og installasjoner kan utbedres og vite hvordan deler kan skiftes ut

2.7	Overflatebehandling og trebeskyttelse

Mål 1
Lærlingene skal selv kunne velge og bruke vanlige midler og metoder for overflate-behandling og trebeskyttelse

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne pusse og slipe for overflatebehandling

1b	kunne velge egnede produkter for impregnering og overflatebehandling

1c	kunne påføre impregnering og overflatebahandlingsmidler med kost, rull og ved maskinell sprøyting

1d	kunne impregnere og beskytte treverket mot vanninntrenging og mikroorganismer ved bruk av inpregneringsmidler

1e	kunne beskytte treverket mot vind, vær og slitasje ved påføring av maling og lakk

1f	kunne behandle kaldbakte skrog ved påføring av epoxy

1g	kunne gjøre rede for hvordan skroget kan beskyttes mot galvaniske strømmer

1h	kunne ivareta de særskilte krav til helse, miljø og sikkerhet som gjelder for bruk av overflatebehandlingsmidler, og kunne sørge for forskriftsmessig lagring av midlene

2.8	Bedriftslære

Mål 1 
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens historie og utvikling

1b	ha kunnskaper om bedriftens arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1c	kjenne bedriftens system for internkontroll og kvalitetssikring

1d	ha kjennskap til bedriftens plass i lokalsamfunnet og bransjens deltagelse nasjonalt og eventuelt internasjonalt

1e	være kjent med hvordan beslutninger tas i bedriften

1f	kjenne bedriftens krav til kundebehandling og kunne ivareta disse i det daglige arbeidet

1g	kjenne til hvordan klager og reklamasjoner skal håndteres

1h	kjenne til hvordan bedriften vurderer sin lønnsomhet

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt og vite hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har.

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften og sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområde

2b	kjenne de krav som stilles til arbeidstakerne i bedriften og kunne følge disse i arbeidet

2c	kjenne møterutinene på arbeidsplassen

2d	ha kjennskap til planer og tiltak for bedriftens interne arbeidsmiljø

2e	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2f	kunne bruke hjelpemidler som telefon og telefaks

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fagprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til fagprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av fagprøve.

Vedlegg 1

Moduler i opplæringen i bedrift for trebåtbyggerfaget

Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1	Verktøy, maskiner og 			utstyr

Kapittel 2.3
Mål 1.

10%

Modul 2	Kvalitetssikring og bruk 			av tegninger

Kapittel 2.4
Mål 1.

5%

Modul 3	Bygging av skrog
		Klinkbygging

		Kravellbygging

		Kaldbaking

Kapittel 2.5
Kapittel 2.5.1
Mål 1.
Kapittel 2.5.2
Mål 1.
Kapittel 2.5.3
Mål 1.

50%*

Modul 4	Dekk og innredninger

Kapittel 2.6
Mål 1 og 2.

20%

Modul 5	Overflatebehandling

Kapittel 2.7
Mål 1 og 2.

10%

Modul 6	Bedriftslære

Kapittel 2.8
Mål 1 og 2.

5%

Til sammen | | 100%

Modul 2.2 Helse, miljø og sikkerhet er ikke egnet for gjennomføring som egen modul, og må derfor integreres i de øvrige modulene som en naturlig del av opplæringen.

*	I modul 3, Bygging av skrog velges ett av områdene klinkbygging (kapittel 2.5.1), kravellbygging (kapittel 2.5.2) eller kaldbaking (kapittel 2.5.3) som skal utgjøre 30% av opplæringen. De resterende to områdene skal hver ha 10%.
	Eksempel: Dersom det velges opplæring i området klinkbygging, skal dette utgjøre 30% av opplæringen. I tillegg skal kravellbygging utgjøre 10% og kaldbaking 10% av opplæringen, slik at bygging av skrog totalt vil utgjøre 50%.

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.