Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Møbeltapetserfaget
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

12

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for trearbeidsfag

Opplæring i bedrift
Møbeltapetserfaget

Oslo, juni 1996
Kirke-, utdannnings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for møbeltapetserfaget.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 12. juni 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for møbeltapetserfaget	3
2.2	Helse, miljø og sikkerhet	4
2.3	Håndverktøy, maskiner og utstyr	5
2.4	Produkt- og materiallære	5
2.5	Tegning, oppmerking og malarbeid	6
2.6	Tilskjæring	7
2.7	Stopping	7
2.8	Møbelsøm	8
2.9	Trekking og montering	8
2.10	Tepper og gardiner	9
2.11	Bedriftslære	9
Kapittel 3:	Vurdering	11
3.1	Hvorfor vurdering?	11
3.2	Hva skal vurderes?	11
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	11
Vedlegg 1
Moduler i opplæringen i bedrift for møbeltapetserfaget	12

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Fram til slutten av 1700-tallet var det salmakerne som tok seg av møbeltapetsererarbeidet. Den første møbeltapetsereren i Norge etablerte seg i Bergen i 1760. Salmakerene og møbeltapet-sererene hadde lenge felles laug, men i 1906 var spesialiseringen i de to fagene kommet så langt at de skilte lag og etablerte egne laug. Møbeltapetsererfaget ble lagt inn under lærlingordningen 1. august 1957.

Møbler var som oftest prydgjenstander som sto langs veggene, og de hadde rike utskjæringer og mye synlig treverk. Mot slutten av 1800-tallet forandret møbelmoten seg. Møblene ble nå satt sammen i hyggelige sittegrupper, de ble overstoppet og hadde lite synlig treverk.
Denne endringen førte til økt spesialisering innen møbeltapetserarbeid. I 1986 ble det en ytter-ligere spesialisering i faget ved at industritapetsererfaget ble etablert som eget lærefag.

Til forskjell fra industritapetsererfaget utgjør møbeltapetsererfaget mye håndarbeid. Møbeltapet-sereren skjærer til skinn og stoffer til trekking av møbler. De bygger opp underlag av bæreduk og fjærer, binder fjærene sammen og monterer dekkmaterialer. Til slutt trekkes stopparbeidet og møblene monteres med pyntenagler, knapper og bånd.

I dag arbeider møbeltapetsererne for det meste med spesialoppdrag som restaurering av stil-møbler, produksjon av nye og spesielle møbeltyper og omtrekkingsarbeid av nyere industrifram-stilte møbler. Møbeltapetserere må derfor ha gode kunnskaper om ulike stilarter og de må kunne velge riktige materialer. I tråd med dagens krav om gjenbruk, brukes det stort sett naturmaterialer.

Møbeltapetserfaget stiller store krav til utøverne. Fagopplæring er et viktig element for å føre tradisjonene i faget videre og for å gjøre bransjen i stand til å fylle sine oppgaver. Dyktige fag-folk er en betingelse for å sikre konkurranseevnen og lønnsomheten og for å kunne forvalte naturressursene på en måte som bidrar til bærekraftig utvikling.

Møbeltapetsererene arbeidet oftest på små verksteder. Mange av disse er enmannsbedrifter.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i møbeltapetserfaget, må søkeren normalt ha bestått videre-gående kurs I møbeltapetserfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for møbeltapet-sererfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 

1.4	Kompetanse

Svennebrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge svenneprøve i møbeltapetserfaget.
Etter bestått svenneprøve utstedes svennebrev. 
Yrkesbetegnelse:	møbeltapetserer.
Fagbetegnelse: 	møbeltapetserfaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for møbeltapetserfaget

Lærlingene skal

	kunne velge, bruke og vedlikeholde vanlig håndverktøy, maskiner og utstyr

	kunne velge materialer, verktøy og utstyr som er tilpasset arbeidsoppgavene og kunne begrunne valgene

	kunne stoppe og trekke nye stoppmøbler 

	kunne restaurere og bygge opp igjen gamle møbler i aktuelle stilarter med tradisjonelle materialer og metoder

	kunne videreutvikle arbeidsmetoder ved bruk av nyere materialer og metoder og kunne utnytte materialene økonomisk

	kunne lage fullstendige arbeidstegninger og arbeide etter slike

	kunne arbeide effektiv og tilpasse tempo i forhold til arbeidsoppgavene 

	kunne bruke verneutstyr og holde orden på arbeidsplassen

	kunne ta hensyn til egen og andres sikkerhet og helse og til det indre og ytre miljø

	kunne arbeide selvstendig og planmessig

	kunne vise evne og vilje til å samarbeide med andre på tvers av faggrenser

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver 

	vise en adferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne planlegge og gjennomføre arbeidet grundig og nøyaktig og kunne kontrollere egne arbeidsoppgaver etter kvalitetskrav

	kunne følge lover og forskrifter som gjelder for faget

	kunne arbeide i samsvar med fagets og bransjens etiske normer

	kunne yte god service overfor kunder

	kunne vise kreativitet i arbeidet og evne til å ivareta fagets estetiske krav

	kunne ta ansvar for egen læring
	kjenne fagets tradisjoner, egenart og utviklingsmuligheter

	kjenne fagets og bransjens betydning i samfunnet

	kjenne til hvilke faktorer som kan påvirke bedriftens lønnsomhet og kvalitetskrav

2.2	Helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre arbeidet på en sikker og rasjonell måte som tilfredsstiller krav til helse, miljø og sikkerhet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne arbeidsmiljøloven med tilhørende forskrifter og kunne utføre arbeidet i samsvar med disse

1b	kunne bruke nødvendig personlig verneutstyr

1c	kunne ivareta krav til sikkerhet, helse og miljø ved håndtering av materialer, maskiner og utstyr

1d	kunne bidra til å forebygge arbeidsulykker og -skader og kunne utføre nødvendig førstehjelp ved skader og ulykker 

1e	kjenne til ordninger for returnering og resirkulering av avfallsprodukter og kunne håndtere gjenbruksmaterialer

1f	kunne forebygge skader på miljøet ved renhold og vedlikehold av maskiner, verktøy og utstyr

1g	kunne forebygge belastningsskader ved å bruke riktige arbeidsstillinger og riktig løfteteknikk

2.3	Håndverktøy, maskiner og utstyr

Mål 1
Lærlingene skal kunne bruke og vedlikeholde håndverktøy og aktuelle maskiner og utstyr

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

1a	vite hvordan håndverktøy i møbeltapetserfaget fungerer

1b	kunne bruke og kunne foreta alt nødvendig vedlikehold på håndverktøyet 

1c	ha kunnskaper om aktuelle symaskiner og hvilke brukesområder de egner seg for

1d	kunne utføre daglig vedlikehold på symaskiner, sømverktøy og annet produksjonsutstyr

1e	kunne velge riktig nåltype, trådtype, sømtype og stinglengde til de forskjellige typer arbeider

1f	kunne bruke utstyr som trykkluftpistol, sprøytepistol for lim og skjæreutstyr for tekstiler og skummaterialer

2.4	Produkt- og materiallære

Mål 1 
Lærlingene skal ha kunnskaper om stil- og møbelhistorie og kunne videreføre de historiske tradisjoner i arbeidet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	ha kunnskaper om hovedtrekkene i forskjellige stilepoker innen europeisk møbelkunst

1b	kunne ta vare på gamle håndverkstradisjoner og gammelt håndarbeid

1c	kunne videreføre stilarter og andre historiske tradisjoner under restaurering av møbler og annet møbeltapetsererarbeid

Mål 2
Lærlingene skal kunne ta ut materialer til tapetseringsarbeidene og kunne beregne materialkostnader og produksjonskostnader

2a	ha kunnskaper om oppbygningen av, egenskapene til og bruksområder for huder, tekstiler og andre aktuelle trekkmaterialer 

2b	ha kunnskaper om oppbygningen av, egenskapene til og bruksområder for naturlige og syntetiske stoppmaterialer

2c	vite hvordan krav til kvalitet, form, farge, design og komfort påvirker materialvalget

2d	kunne velge og kunne bruke aktuelle typer skum- og fibermaterialer til stopping av ulike møbeltyper

2e	kunne kombinere bruken av ulike typer skum- og fibermaterialer

2f	kunne velge egnede bunnmaterialer til de forskjellige produktene

2g	ha kunnskaper om aktuelle limtyper, possementer og andre festeanordninger som brukes i møbler

2h	kunne bruke alle aktuelle materialer i oppbyggingen av forskjellige typer møbler

2i	kunne velge materialer til et produkt ut fra arbeidsbeskrivelse

2j	kunne gjøre rede for hvordan materialutnyttelse virker inn på økonomi og kvalitet

2k	kunne sette opp materialliste og beregne materialkostnader

2l	kunne beregne arbeidstid og arbeidskostnader

2.5	Tegning, oppmerking og malarbeid

Mål 1
Lærlingene skal kunne lese arbeidstegninger av møbler, kunne lage maler og leggbilder og kunne merke opp for tilskjæring på aktuelle materialtyper

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne lese og forstå konstruksjonstegninger av møbler og kunne arbeide etter slike

1b	kunne lage arbeidstegninger av stoppmøbler 

1c	kunne lage leggbilde og skjæretegning

1d	kunne merke opp for tilskjæring av tekstiler og hud og kunne ta hensyn til kvalitetskrav og god materialutnyttelse i arbeidet

1e	kunne lage maler for tilskjæring av tekstil og stopningsmaterialer

2.6	Tilskjæring

Mål 1
Lærlingene skal kunne skjære til materialer etter maler, tegninger og beskrivelser

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne skjære til materialene og kunne stanse ut materialer etter arbeidsbeskrivelser

1b	kunne ta hensyn til optimal materialutnyttelse og definerte kvalitetskrav under tilskjæringsarbeidet

1c	kunne plassere malene på tekstil og hud og kunne ta hensyn til design, trådretning, rapporter, kvalitet og farger på hud

2.7	Stopping 

Mål 1
Lærlingen skal kunne stoppe alle deler av møblene

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne bygge opp underlag for stopping av møbler med utgangspunkt i arbeids-beskrivelser og krav til kvalitet og komfort

1b	kunne montere bæreduk, bølgefjærer eller andre aktuelle bunnmaterialer på rammeverk av tre

1c	kunne montere forskjellige typer skum- og fibermaterialer på ulike bunnmaterialer

1d	kunne bygge opp bunnkonstruksjoner med spiralfjærer

1e	kunne snøre spiralfjærer til riktig høyde og spenst
1f	kunne madrassere møbelet med ulike typer stopningsmaterialer

1g	kunne sy av kantene på madrasseringen

1h	kunne legge overstopp med krøllhår og lerret

1i	kunne kle overstoppen med lerret

2.8	Møbelsøm

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre alle typer møbelsøm og kunne sy sammen deler til trekningsarbeidet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne velge og bruke riktig sømtype til ulike operasjoner

1b	kunne planlegge sømarbeidet og kunne sette opp operasjonsrekkefølge

1c	kunne sy sammen deler etter arbeidsbeskrivelser og kvalitetskrav for trekking av møbler

1d	kunne utføre sømarbeidet effektivt

2.9	Trekking og montering

Mål 1
Lærlingene skal kunne trekke og montere møbler på trekonstruksjoner

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne velge festemetode for trekking

1b	kunne trekke møbler med stoffer og med hud

1c	kunne montere kapper og andre effekter på møblene

1d	kunne montere sammen komponenter til ferdige produkter

1e	kunne rapportere om avvik under monteringsarbeidet og kunne foreta nødvendige justeringer

2.10	Tepper og gardiner

Mål 1
Lærlingene skal kunne skjære til og kunne legge tepper

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	ha kjennskap til tradisjonelle teppetyper

1b	kunne skjøte og kantsy tepper

1c	kunne montere pigglister for løs festing av tepper til underlag

1d	kunne montere teppet på underlaget og gi teppet riktig strekk

Mål 2
Lærlingene skal kunne sy og montere gardiner

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne aktuelle gardinstoffer og dekorasjoner i stoff

2b	kunne ta mål og sy gardiner

2c	kunne montere gardiner, gardindekorasjoner, draperier og andre dekorasjoner i stoff

2.11	Bedriftslære

Mål 1 
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens historie

1b	kunne forklare på en enkel måte hvordan bedriften er organisert

1c	ha kunnskaper om bedriftens arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles, og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1d	kjenne bedriftens system for internkontroll

1e	ha kjennskap til bedriftens plass i lokalsamfunnet

1f	være kjent med hvordan beslutninger tas i bedriften

1g	kjenne bedriftens krav til kundebehandling og kunne ivareta dette i det daglige arbeidet

1h	kjenne til hvordan klager og reklamasjoner skal håndteres 

1i	kjenne til hvordan bedriften vurderer sin lønnsomhet

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt, og hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget og sin nærmeste leders arbeid oppgaver og ansvarsområde

2b	kjenne de kravene som stilles til arbeidstakerne i bedriften, og kunne etterleve disse i det daglige arbeidet

2c	kjenne møterutinene på arbeidsplassen

2d	ha kjennskap til planer og tiltak når det gjelder bedriftens interne arbeidsmiljø

2e	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2f	kunne bruke hjelpemidler som telefon, telefaks, informasjonsteknologi o.l.

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom svenneprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til svenneprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av svenneprøve.

Vedlegg 1

Moduler i opplæringen i bedrift for møbeltapetserfaget

Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1:	Håndverktøy, maskiner og 			utstyr

Kapittel 2.3
Mål 1.

5%

Modul 2:	Produkt- og materiallære

Kapittel 2.4
Mål 1 og 2.

5%

Modul 3:	Tegning, oppmerking og 			malarbeid

Kapittel 2.5
Mål 1.

10%

Modul 4:	Tilskjæring

Kapittel 2.6
Mål 1, 2 og 3.

15%

Modul 5:	Stopping

Kapittel 2.7
Mål 1.

30%

Modul 6:	Møbelsøm

Kapittel 2.8
Mål 1.

10%

Modul 7:	Trekking og montering

Kapittel 2.9
Mål 1 og 2.

15%

Modul 8:	Tepper og gardiner

Kapittel 2.10
Mål 1 og 2.

5%

Modul 9:	Bedriftslære

Kapittel 2.11
Mål 1 og 2.

5%

Til sammen | | 100%

Kapittel 2.2 Helse, miljø og sikkerhet er ikke egnet for gjennomføring som egen modul, og må derfor integreres i alle de andre modulene som en naturlig del av opplæringen.

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.