Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Industritapetserfaget
Last saved by: kak

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for trearbeidsfag

Opplæring i bedrift
Industritapetserfaget

Oslo, juni 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for industritapetsererfaget.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 4. juni 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	1
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for industritapetserfaget	3
2.2	Helse, miljø og sikkerhet	4
2.3	Tilskjæring	4
2.4	Stopping og oppbygging av underlag	6
2.5	Møbelsøm	6
2.6	Trekking, montering og emballering	7
2.7	Kvalitetssikring og kvalitetskontroll	8
2.8	Bedriftslære	8
Kapittel 3:	Vurdering	10
3.1	Hvorfor vurdering?	10
3.2	Hva skal vurderes?	10
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	10
Vedlegg 1
Moduler i opplæringen i bedrift for industritapetserfaget	11

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Industritapetserfaget er sprunget ut fra salmakerfaget og senere møbeltapetserfaget, som begge er gamle håndverksfag. Den første møbeltapetsereren etablerte seg i Bergen i 1760. Industriell framstilling av stoppmøbler er av relativt ny dato, og faget ble først lagt inn under lov om fagopplæring i 1986.

Det finnes i dag cirka 100 stoppmøbelbedrifter i Norge med cirka 2.500 ansatte. Det er først og fremst ferdigvareproduserende bedrifter som produserer alle typer stoppede møbler - til private hjem, skoler, sykehus, kontorer, kinoer, kirker osv. Utstyret i bedriftene varierer avhengig av bedriftens størrelse og hva slags møbler bedriften produserer. De større stoppmøbelprodusent-ene har store møbeltapetseravdelinger med avanserte skjæremaskiner og symaskiner.

Industritapetsererfaget skiller seg fra møbeltapetsererfaget ved at det er lite håndverksarbeid. Dessuten brukes sjelden naturprodukter i stopningen og det er ofte store produksjonsserier. Industritapetsereren skal kunne framstille alle typer stoppede møbler etter tegninger og anvis-ninger, i den kvalitet som er definert og innenfor gitte rammer for tids- og ressursforbruk. Videre skal industritapetsereren kunne skjære til, sy og trekke møblene med hud, skinn eller tekstiler, kunne montere fjærende underlag på møblene og kunne legge i stopningsmaterialer og montere pyntelister, knapper o.l. Arbeidet omfatter også valg og uttak av materialer, malarbeid, montering og emballering. Industritapetsereren skal kunne kvalitetskontrollere eget og andres arbeid og foreta nødvendige justeringer ved avvik. De skal kunne ta vare på egen og andres sikkerhet og helse under arbeidet.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i industritapetserfaget må søkeren normalt ha bestått videre-gående kurs I møbeltapetserfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for industri-tapetserfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 

1.4	Kompetanse

Fagbrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge fagprøve i industritapetserfaget.
Etter bestått fagprøve utstedes fagbrev.
Yrkesbetegnelse:	industritapetserer.
Fagbetegnelse:	industritapetserfaget.
Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennefaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for industritapetserfaget

Lærlingene skal

	kunne velge, bruke og vedlikeholde maskiner, verktøy og utstyr som er tilpasset arbeids-oppgavene og kunne begrunne valgene

	kunne foreta materialuttak og kunne utnytte materialer optimalt

	kunne framstille alle typer stoppmøbler med utgangspunkt i aktuelle bærekonstruksjoner, tegninger og beskrivelser 

	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere arbeidet innenfor gitte tidsrammer og krav til ressursbruk

	kunne kvalitetskontrollere arbeidet

	kunne ta vare på egen og andres sikkerhet og helse og kunne bruke verneutstyr 

	ta hensyn til det indre og ytre miljøet

	kunne holde orden på arbeidsplassen

	kunne arbeide selvstendig og planmessig

	kunne samarbeide med andre på tvers av faggrenser

	vise en adferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne følge lover, forskrifter, retningslinjer og standarder som gjelder i faget

	kjenne de etiske normer som gjelder for faget

	kunne vise kreativitet i arbeidet og evne til å ivareta fagets estetiske krav

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne til fagets og bransjens betydning i samfunnet, lokalt, nasjonalt og internasjonalt

	ha kunnskaper om hvilke faktorer som kan påvirke bedriftens lønnsomhet og kvalitetskrav

2.2	Helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre arbeidet på en sikker og rasjonell måte som tilfredsstiller krav til helse, miljø og sikkerhet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne arbeidsmiljøloven med tilhørende forskrifter og kunne utføre arbeidet i samsvar med denne

1b	kunne bruke nødvendig personlig verneutstyr

1c	kunne ivareta krav til sikkerhet, helse og miljø ved håndtering av materialer, maskiner og utstyr

1d	kunne bidra til å forebygge arbeidsulykker og -skader og kunne utføre nødvendig førstehjelp ved skader og ulykker 

1e	kjenne til ordninger for returnering og resirkulering av avfallsprodukter og kunne håndtere gjenbruksmaterialer

1f	kunne forebygge skader på miljøet ved renhold og vedlikehold av maskiner, verktøy og utstyr

1g	kunne forebygge belastningsskader ved å bruke riktige arbeidsstillinger og riktig løfteteknikk

2.3	Tilskjæring

Mål 1
Lærlingene skal kunne lage nødvendige tegninger, maler og leggbilder for tilskjæringsarbeidet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne lese skisser av produktene og kunne lage fullstendige arbeids- og konstruksjonstegninger av møbler, manuelt og ved hjelp av datateknologi

1b	forklare hvordan et leggbilde eller en skjæretegning utarbeides og kunne lage leggbilde og skjæretegning

1c	kunne forklare og kunne delta i framstillingsprosessen av modeller fra skisser til modellene er ferdig til produksjon

1d	kunne delta i malarbeid og produktspesifisering for modeller

Mål 2
Lærlingene skal kunne ta ut materialer til tapetseringsarbeidene og kunne beregne materialkostnader og produksjonskostnader

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne gjøre rede for ulike typer tekstiler, hud, skum- og fibermaterialer som benyttes i faget

2b	vite hvordan materialene og produktene er bygd opp, og hvilke bruksegenskaper de har

2c	vite hvordan krav til kvalitet, design og komfort påvirker materialvalget

2d	kunne velge og kunne bruke aktuelle typer av skum- og fibermaterialer  til stopping og trekking av møbler og kunne kombinere bruken av disse

2e	kunne gjøre rede for hvordan materialutnyttelse virker inn på økonomi og kvalitet

2f	kunne velge materialer til et produkt ut fra arbeidsbeskrivelse

2g	kunne sette opp materialliste

2h	kunne beregne materialkostnader

2i	kunne beregne arbeidstid og arbeidskostnader

Mål 3
Lærlingene skal kunne skjære til materialer etter maler, tegninger og beskrivelser

Hovedmomenter
Lærlingene skal

3a	kunne skjære til materialene og kunne stanse ut materialer etter arbeidsbeskrivelser

3b	kunne sørge for optimal materialutnyttelse og kunne ta hensyn til definerte kvalitetskrav under tilskjæringsarbeidet

3c	kunne gjøre rede for hvordan malene plasseres på tekstil og hud, hvilke hensyn som må tas til design, trådretning, rapporter, hudkvalitet, farger på hud og optimal materialutnyttelse

3d	kunne bruke maler i tilskjæringsarbeidet 
2.4	Stopping og oppbygging av underlag

Mål 1
Lærlingene skal kunne stoppe myke deler av møblene

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne spesifisere hvordan den myke delen av møbelet er bygget opp med utgangspunkt i arbeidsbeskrivelser og krav til kvalitet og komfort

1b	kunne montere bæreduk, bølgefjærer eller andre aktuelle bunnmaterialer på rammeverk av tre

1c	kunne bygge opp bunnkonstruksjoner med fjærende underlag og med ulike dekkmaterialer

1d	kunne montere forskjellige typer skum- og fibermaterialer på ulike bunnmaterialer

1e	kjenne oppbygningen av og kunne bruke og vedlikeholde verktøy, maskiner og annet produksjonsutstyr som brukes ved stopning

2.5	Møbelsøm

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre alle typer møbelsøm og kunne sy sammen deler til trekningsarbeidet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne velge og bruke riktig sømtype til ulike operasjoner og kunne begrunne valget

1b	kunne planlegge sømarbeidet og kunne sette opp operasjonsrekkefølge

1c	kunne sy sammen deler til trekking av stoppmøbler etter arbeidsbeskrivelser og kvalitetskrav

1d	kunne velge, stille inn, bruke og vedlikeholde symaskiner og sømverktøy

1e	kunne utføre sømarbeid etter gjeldende prinsipper for effektiv produksjon

1f	kjenne oppbygingen av og kunne bruke og utføre daglig vedlikehold av sømverktøy, symaskiner og annet produksjonsutstyr som brukes under sømarbeidet

2.6	Trekking, montering og emballering

Mål 1
Lærlingene skal kunne trekke og montere møbler på trekonstruksjoner

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne velge festemetode for trekking

1b	kunne trekke møbler med stoffer og med hud

1c	kunne montere knapper og andre effekter på møblene

1d	kunne montere sammen komponenter til ferdige produkter

1e	kunne rapportere om avvik under monteringsarbeidet og kunne foreta nødvendige justeringer

1f	kunne bruke og vedlikeholde verktøy og maskiner som benyttes under trekkings- og monteringsarbeidet

1g	kjenne oppbygingen av og kunne bruke og utføre daglig vedlikehold av verktøy, maskiner og annet produksjonsutstyr

Mål 2
Lærlingene skal kunne klargjøre produktene for transport

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne til aktuelle emballasjeprodukter

2b	kunne pakke og emballere produkter for transport

2c	kunne beskytte armlener, lister og andre utsatte detaljer mot transportskader

2d	kunne fylle ut fraktbrev

2e	kunne beregne transportkostnader

2.7	Kvalitetssikring og kvalitetskontroll

Mål 1
Lærlingene skal kunne kvalitetssikre og kvalitetskontrollere produksjonen og produktene

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne gi en oversikt over hovedelementene i kvalitetssikringssystemet for stoppmøbelbransjen

1b	kunne gjøre rede for krav og standarder som gjelder for produktene og materialene

1c	vite hvordan produktene og materialene testes

1d	kunne kontrollere eget og andres arbeid etter kvalitetsbeskrivelser

1e	kunne lese og lage dokumentasjon og kunne kontrollere om arbeidet er utført i henhold til dokumentasjonen

1f	kunne følge bedriftens kontrollrutiner

1g	kunne måle avvik i leveringspunktelighet

1h	kunne kontrollere avvik mot toleransegrenser og standarder 

1i	kunne rapportere skriftlig og muntlig om avvik ved produkt og produksjonsprosess, og kunne fylle ut kontrollskjemaer

1j	kunne revidere produktbeskrivelser

2.8	Bedriftslære

Mål 1
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens historie og utvikling

1b	ha kunnskaper om bedriftens organisasjon og arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1c	kjenne til hvordan beslutninger tas i bedriften

1d	vite hvilken betydning bedriften har i lokalsamfunnet

1e	kjenne til hvordan internasjonal eksport og import påvirker bransjen

1f	kunne beregne kostnadene for delprodukter ut fra materiallister, råvarer og tidsbruk fra produksjonsstart til ferdig produkt i en normal produksjon

1g	kjenne bedriftens system for internkontroll

1h	kjenne til hvordan bedriften vurderer sin lønnsomhet

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde og vite hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde godt og egen plasseringen i bedriften

2b	kjenne nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområde

2c	kjenne kravene som stilles til arbeidstakerne i bedriften, og kunne følge disse i arbeidet

2d	kjenne møterutinene på arbeidsplassen

2e	ha kjennskap til planer og tiltak for bedriftens interne arbeidsmiljø

2f	kjenne bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2g	kunne bruke hjelpemidler som telefon, telefaks, informasjonsteknologi o.l.

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fagprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til fagprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av fagprøve.

Vedlegg 1

Moduler i opplæringen i bedrift for industritapetserfaget

Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1:	Tilskjæring

Kapittel 2.3
Mål 1, 2 og 3.

20%^1

Modul 2:	Stoppning og oppbygging 	av underlag

Kapittel 2.4
Mål 1.

15%^2

Modul 3:	Møbelsøm

Kapittel 2.5
Mål 1.

30%^3

Modul 4:	Trekking, montering og 		emballering

Kapittel 2.6
Mål 1 og 2.

20%^4

Modul 5:	Kvalitetssikring og 	kvalitetskontroll

Kapittel 2.7
Mål 1.

10%^5

Modul 6:	Bedriftslære

Kapittel 2.8
Mål 1 og 2.

5%

Til sammen | | 100%

Kapittel 2.2 Helse, miljø og sikkerhet er ikke egnet for gjennomføring som egen modul, og må derfor integreres i alle de andre modulene som en naturlig del av opplæringen.

Teoretiske kunnskaper inngår med:
^1	ca. 1/4 av modul 1 (tilsvarer ca. 90 timer).
^2	ca. 1/10 av modul 2 (tilsvarer ca. 25 timer).
^3	ca. 1/20 av modul 3 (tilsvarer ca. 40 timer).
^4	ca. 1/20 av modul 4 (tilsvarer ca. 25 timer).
^5	ca. 1/4 av modul 5 (tilsvarer ca. 40 timer).

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.