Title: Læreplan VGO GK Tekniske Byggfag
Last saved by: kak

12

Læreplan  for  videregående  opplæring

Studieretning  for  tekniske byggfag

Studieretningsfagene  i  grunnkurs  tekniske byggfag

Oslo, oktober 1993
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for grunnkurs tekniske byggfag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen til én læreplan for hvert løp.  Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg.  I denne forbindelse vil det også bli vurdert av om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre.  Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige læreplanen foreligger.  Veiledende utstyrslister, metodiske veiledninger, oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet,    15.10.93

Innhold

Kapittel 1: Generell informasjon	1
1.1   Informasjon om bransjene	1
1.2   Inntakskrav	1
1.3   Varighet	1
1.4   Innhold	2
1.5   Kompetanse	2

Kapittel 2: Mål og hovedmomenter	4
2.1   Mål for studieretningsfagene	4
2.2   Verktøylære	5
2.3   Materiallære, produktlære og bransjekunnskap	6
2.4   Tegning	7
2.5   Byggteknikk	8

Kapittel 3: Vurdering	9
3.1   Hvorfor vurdering?	9
3.2   Hva skal vurderes?	9
3.3   Hvordan skal vurdering skje?	9
3.4   Spesielt for faget tekniske byggfag	10

Vedlegg 1	11
1.1  Fag- og timefordeling	11
1.2  Moduler	11

Vedlegg  2	12
Vurdering i grunnkurs tekniske byggfag.	12

Kapittel 1:	Generell informasjon 

1.1 Informasjon om bransjene

De tekniske byggfagene har lange tradisjoner når det gjelder den utvendige og innvendige utforming og innredningen av bygg.  Innenfor grunnkursområdet finnes estetiske og kreative fag, verksteds- og håndverksfag samt fag av mer teknisk karakter - som har sterkt formende innvirkning på våre omgivelser og praktiske livsforhold.  Det er umulig å forestille seg moderne boliger og industribygg uten godt og sikkert utbygde vann-, varme- og sanitærsystemer, maling og tapet  for overflatebeskyttelse og for å spre farge og trivsel, glass for lysvirkning, varme- og lydisolasjon, og ventilasjonssystemer for et godt inneklima.  I tillegg kommer stillaser for på en sikker måte å kunne reparere og bygge på tak, fasader og andre byggverk.  Noen av fagene er store med hensyn til tilbud og antallet elever/lærlinger, andre er små og har få opplæringstilbud.  Det er også fag med tilknytning til offshorevirksomheten.  Flere av fagene har lange og rike håndverkstradisjoner, mens andre er nyere med innslag av industriproduksjon.

Grunnkurs tekniske byggfag er et felles grunnkurs for elever som skal fortsette opplæringen  på videregående kurs I som bygger på grunnkurset.  Det vises til informasjonshefte om de forskjellige VK I-tilbudene som finnes. Grunnkursområdet omfatter fag som spenner vidt i faglig bredde og innhold.  Bredden i grunnkurset gir eleven mulighet til å se sammenhenger og å velge mellom fag tilhørende forskjellige bransjer.  Faglig forståelse og gjensidig respekt for de ulike fagenes egenart er nødvendig for at samarbeidet på byggeplassen skal kunne fungere.

I de bransjene som omfattes av tekniske byggfag, finnes bedrifter av forskjellig størrelse, fra et betydelig antall enmannsbedrifter til industrielle virksomheter med mange ansatte.  Videre omfatter bransjen mange offentlige bedrifter.  Rørleggere, tekniske tegnere, malere og kobber- og blikkslagere, representerer de største bransjeområdene. 
I overenstemmelse med behovet for bred basiskompetanse er det lagt vekt på grunn-
leggende emneområder som er felles for et flertall av fagene.  Elevene blir presentert for alle enkeltfagene og for områder hvor disse griper inn i hverandre.

1.2  Inntakskrav

For å bli tatt inn til grunnkurs tekniske byggfag, må søker normalt ha gjennomgått 9-årig grunnskole eller tilsvarende.  Det vises også til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3  Varighet

Grunnkurset er normalt ett-årig. 

1.4  Innhold

Grunnkurset består av:

Studieretningsfagene
Verktøylære; materiallære, produktlære og bransjekunnskap; tegning; byggteknikk.
Til sammen 22 uketimer.

Allmennfagene
Norsk, engelsk, matematikk, naturfag, kroppsøving.
Til sammen 11 uketimer.

Valgfag 
2 uketimer. 

Det vises også til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse.  

1.5  Kompetanse

Som hovedregel vil fullført og bestått grunnkurs gi inntak til videregående kurs I i studie-retningen.  Det vises også til forskrift om inntak til videregående opplæring. 

For fag som er lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet, vil hovedmodellen for opp-læringsløpet være to år i skole (grunnkurs og videregående kurs I).  Den resterende del av opplæringen vil normalt foregå i bedrift.  Enkelte utdanningsløp har avvik fra hovedmodellen.

For fag som ikke er lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet, er opplæringsmodellen 3 år i videregående skole.

Fagbrev og svennebrev
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter reglene i lov om fagopplæring i arbeidslivet, § 19 og § 20.

Annen yrkeskompetanse
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev (teknisk tegning) får man vitnemål etter bestått 3 års videregående opplæring i skole. 

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul).  Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs og videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. Dessuten kreves det kunnskaper som tilsvarer et bestemt nivå i følgende fag:
norsk (14 uketimer), engelsk (5 uketimer), samfunnslære (2 uketimer), nyere historie (4 uketimer), matematikk (5 uketimer), naturfag (5 uketimer). De allmenne fagene fra grunn-kurset og videregående kurs I gir delkompetanse i forhold til den generelle studie-kompetansen.

For elever som har avsluttet fagutdanning med fagbrev/svennebrev, eller annen yrkes-kompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende fag og moduler i allmenne fag.
Generell studiekompetanse kan også oppnås ved å velge et videregående kurs II med 
allmenne fag etter to år ved en av de yrkesfaglige studieretningene. 

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter 

2.1  Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	gjennom den teoretiske og praktiske opplæringen ha tilegnet seg kunnskaper, ferdigheter og holdninger slik at deres arbeid i de tekniske byggfagene utføres i henhold til god yrkesetikk og moral

	ha lært grunnlaget for god arbeidsteknikk og verktøyføring og kunne bruke kroppen riktig for å unngå belastningslidelser 

	forstå konsekvensene for det indre og ytre miljø ved valg av materialer

	ha kjennskap til aktuelle lover og forskrifter som gjelder for byggebransjen

	kunne finne fram til fagstoff på egen hånd og kunne bruke aktuelle hjelpemidler i den forbindelse

	kunne plassere studieretningsfagene i en historisk og samfunnsmessig sammenheng

	ha fått innsikt i de ulike bransjeområdene og deres rammebetingelser

	ha tilegnet seg kunnskaper innen helse, miljø og sikkerhet samt kunne bruke verneutstyr og arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres helse

	ha forståelse og respekt for de ulike fagenes egenart

	ha evnen til å arbeide selvstendig på en grundig og nøyaktig måte, men også kunne sam-arbeide, delta i prosjektarbeid og anvende tid, utstyr og materialer så økonomisk som mulig

    kunne vise holdninger og atferd som fremmer likestilling og likeverd mellom kjønnene
      og mellom mennesker

	kunne ta ansvar for egen læring og ha opparbeidet motivasjon, nysgjerrighet og lærelyst til å kunne fortsette en mer spesialisert opplæring innen de tekniske byggfagene 

	ha utviklet sine skapende evner innen fagområdet

	kunne stå for egne meninger, men samtidig ha respekt for andres synspunkter uavhengig av bakgrunn, livsfase, kjønn eller religion

	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig i allmenn- og studieretningsfagene

2.2      Verktøylære

Mål 1
Elevene skal ved avsluttet grunnkurs i tekniske byggfag ha kunnskaper om aktuelle verktøy og redskaper og kunne bruke og vedlikeholde det vanligste håndverktøyet . Elevene skal kunne utføre enkle arbeidsoperasjoner alene og i samarbeid med andre

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til bruksområdene for de mest typiske verktøyene innen de ulike fagene, og
      	kunne bruke disse under veiledning

1b  	kunne bruke og utføre enkelt vedlikehold og stell av det vanligste håndverktøyet

1c 	ha kunnskaper om og kunne bruke elektriske, elektroniske og trykkluftdrevne verktøy og 	redskaper, samt sveiseutstyr

  1d  	kjenne til de kulturverdier som ligger i utvikling og bruk av verktøy og redskaper

1e  	kunne anvende tid, utstyr og materialer så økonomisk som mulig

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om den risiko  feil bruk av verktøy og redskaper representerer for helse og miljø og kunne forebygge disse 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a  	kunne bruke og forklare formål og virkemåte til det vanligste verneutstyret

1b  	kjenne til brannfaren ved bruk av maskiner og verktøy og kunne bruke enkelt
      	brannslukningsutstyr

1c  	vite hvilke skader som kan oppstå ved feilaktig bruk av elektriske, elektroniske og
     	trykkluftdrevne verktøy og sveiseutstyr, og hvordan en kan forebygge slike skader  

2.3     Materiallære, produktlære og bransjekunnskap

Mål 1
Elevene skal ved avsluttet grunnkurs i tekniske byggfag ha kunnskaper om aktuelle materialers egenskaper og bruksområder og de skal kunne lage enkle produkter etter tegning. Elevene skal ha kunnskaper om de yrkene grunnkurset representerer

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a  	ha kunnskaper om egenskaper til de vanligste byggmaterialene, som tre, mørtel, 	murstein, betong, glass, porselen, plast og kunststoffer, maling, gulvbelegg, bly, 	kobber, blikk, jern, stål, aluminium, isolasjonsmaterialer for bygg og teknisk 	installasjon, sink, tinn, bronse, messing og plastbelagte stålplater

1b  	kjenne til materialer og stoffer for overflatebehandling

1c  	kjenne til produkter som brukes til tekking og isolering av tak

1d  	kjenne til materialer som brukes til praktiske og estetiske innredningsformål

1e  	kjenne til tjenester og produkter bransjene kan tilby

1f  	ha kunnskaper om materialer og stoffer som brukes til festing, klebing og
      	sammenføying

1g  	kunne enkel sammenføying av like og ulike materialer

1h  	kjenne til aktuelle forskrifter for byggebransjen

1i  	kjenne til stillasforskriftenes alminnelige bestemmelser og tekniske krav som angår alle
     	stillaser og arbeidsplattformer under fem meters høyde

1j  	ha kunnskaper om materialenes og stoffenes virkninger på mennesker og miljø

1k  	ha kjennskap til branntekniske klasseinndelinger av materialer og konstruksjoner, om 
     	hvordan brann oppstår, utvikler seg og slukkes

2.4     Tegning

Mål 1
Elevene skal ved avsluttet grunnkurs kunne utføre enkle tekniske tegninger og ha 
tegningsforståelse.  Ved hjelp av tilgjengelig utstyr skal elevene kunne bruke IT 
til tekstbehandling og til enkle tegninger

Hovedmomenter 
Elevene skal

1a  	kjenne til andre tegneteknikker som anvendes i de byggtekniske fag, bl.a. isometrisk 	perspektiv og utfoldingsteknikker

1b	ha tilegnet seg tegningsforståelse og kunne bruke denne til å utføre et arbeid etter 	tegninger og arbeidsbeskrivelse  

1c	ha kunnskaper om form og fargelære

1d	kjenne til og kunne bruke målestokker, formater og symboler

1e  	kunne utføre enkle oppgaver i tekstbehandling

1f	kjenne til begrepene DAK/DAP og kunne utføre enkle tegninger ved bruk av DAK

Mål 2
Ved hjelp av tilgjengelig utstyr skal elevene kjenne til hvordan IT-programmer kan brukes til ulike oppgaver i bedriftene

Hovedmomenter 
Elevene skal

2a	kjenne til og kunne bruke styringsverktøy som finnes til kalkyler, regnskap, lagerhold, og 	materialforbruk

2b	kjenne til IT-baserte bransjeprogram

2.5   Byggteknikk

Mål 1
Elevene skal ha grunnleggende teoretiske og praktiske kunnskaper  for å kunne lage en våtromsmodul fra tegning til ferdig enhet. Våtromsmodulen skal kombinere de ulike elementene fra de tekniske byggfagene

Hovedmomenter
Elevene skal

1a  	under veiledning og kontroll kunne planlegge og utføre typiske arbeidsoppgaver i
      	de tekniske byggfagene

1b 	kunne velge og bruke riktig verktøy og redkaper for de relevante materialene, og 	anvende materialene så økonomisk som mulig

1c 	kjenne til de vanligste sanitærutstyr og armaturer, deres virkemåte og funksjon

1d 	kjenne til plassering av utstyr med hensyn til høyde og plassbehov, også for våtrom for
    	funksjonshemmede

1e 	kjenne til årsaken til vann- og fuktskader og til normer, regler og ulike
     	installasjonsmåter for å unngå disse skadene

1f  	kjenne til enkle dimensjonerings- og installasjonsregler for vann- og avløpsledninger

1g 	kunne vise forståelse for sammenhengen mellom arbeidstegninger og det ferdige 
     	resultat, samt under veiledning kunne utføre enkle arbeidsoppgaver etter 
     	arbeidstegninger og beskrivelser

1h 	kunne forklare og praktisere en fornuftig rekkefølge i arbeidet, der hensynet til 	sikkerhet og økonomi blir ivaretatt, og vise forståelse for koordineringen av arbeidet 	på en byggeplass,.

1i  	kunne vise vilje og evne til samarbeid i prosjekt- og  gruppeoppgaver, og vise
      	forståelse for den betydning  god kommunikasjon har for en effektiv framdrift

1j   	kjenne til begrepet internkontroll, og praktisere regler angitt i internkontroll-systemet

1k  	utføre egenkontroll ved avslutningen av hver arbeidsoppgave, og vise forståelse for
      	betydningen av slik kontroll

1l  	kunne arbeide ergonomisk riktig

Kapittel 3:	Vurdering

3.1. Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurdering vil ha ulike hensikter, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 	læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling fram mot en 	kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 	kompetanse eleven har oppnådd

3.2. Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen 	og i kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.
	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	oppplæringens mål.
	Vurdering av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i 	læreplanen.

3.3. Hvordan skal vurdering skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene.  Slik vurdering kan være formell eller uformell.  Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven førere arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføring av opplæringen.  Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i en terminkarakter. Lærere vil finne idèer og hjelp til vurderingsarbeidet i metodisk veiledning.

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i  dokumentert resultat av avsluttende eksamen.

3.4  Spesielt for faget tekniske byggfag

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeid.  
I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.
I tillegg skal det i tekniske byggfag gjennomføres et eget prosjektarbeid.

Vedlegg 1

1.1 Fag- og timefordeling for grunnkurs tekniske byggfag

Felles allmenne fag

Årstimer

(gjennomsnitt 
 uketimer)

Teori

Praksis

Norsk | 75 | 2 | |
Engelsk | 75 | 2 | |
Matematikk | 112 | 3 | |
Naturfag | 75 | 2 | |
Kroppsøving | 75 | 2 | |
Studieretningsfag | | | |
Verktøylære | 150 | 4 | 10% | 90%
Materiallære, produksjonslære og bransjekunnskap | 298 | 8 | 70% | 30%
Tegning og informasjonsteknologi | 187 | 5 | 40% | 60%
Byggteknikk | 187 | 5 | 20% | 80%
Valgfag | 75 | 2 | |
Til sammen | 1309 | 35 | |

1.2 Moduler

Moduler

Årstimer

(gjennomsnitt 
 uketimer)

Modul 1: Verktøylære | 150 | 4
Modul 2:Materiallære, produksjonslære og bransjekunnskap | 298 | 8
Modul 3: Tegning og informasjonsteknologi | 187 | 5
Modul 4: Byggteknikk | 187 | 5

Merknad til vedlegg 1

Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (Årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Konf. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimert løp). For grupper eller 	enkelt elever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
Vedlegg  2

Vurdering i grunnkurs tekniske byggfag

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakter i alle fag.  
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Prinsipper:

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.	Alle studieretningsfag og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som eksamensfag.

3.	Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal minst ett være et allmennfag.

4.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig eksamen.

5.	Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.	Eksamen sensureres lokalt med ekstern sensor.

7.	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

B.	Eksamen på grunnkurset:

Studieretningsfag:	Alle elevene skal opp til en eksamen i ett studieretningsfag eller til 		en tverrfaglig eksamen der flere studieretningsfag inngår.  			Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Allmenne fag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i avsluttende allmenne fag.  

Eksamensform:	i studieretningsfagene, skriftlig.
		i felles allmenne fag, se de enkelte læreplaner.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv.