Title: Læreplan VGO VKI Kobber- og Blikkenslagerfag
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

11

Læreplan  for  videregående  opplæring

Studieretning  for  tekniske byggfag

Studieretningsfagene  i  videregående kurs I 
kobber- og blikkslagerfag

Oslo, juli 1994
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI) kobber- og blikkslagerfag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og 
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige læreplanen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 13. juli 1994.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Inntakskrav	1
1.3		Varighet	1
1.4		Innhold	2
1.5		Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1		Mål for studieretningsfagene	4
2.2		Vernearbeid	5
2.3		Material- og verktøylære	5
2.4		Tak, tekking, renner og beslag	6
2.5		Ventilasjon	8
2.6		Fasader	9

Kapittel 3:	Vurdering	10
3.1		Hvorfor vurdering?	10
3.2		Hva skal vurderes?	10
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	10
3.4		Spesielle forhold	11

Vedlegg 1
1.1		Fag- og timefordeling i videregående kurs I kobber- og
	blikkslagerfag	12
1.2	Moduler i videregående kurs I kobber- og blikkslagerfag	12

Vedlegg 2	
Vurdering i videregående kurs I kobber- og blikkslagerfag.	13

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Kobber- og blikkslagerfaget i Norge er kjent siden middelalderen. Kobberslagere var omreisende håndverkere som etablerte seg i Norge fra slutten av 1200-tallet, først som kjelesmeder, senere som kobbersmeder og kjelepinker. Det var et stort og ansett fag og utøverne laget også en lang rekke bruksgjenstander.

En kobber- og blikkslager er en håndverker som har særlig tilknytning til produksjon og vedlikehold av bygninger.

Fagets opprinnelse var å lage bruksgjenstander til husholdning. Først ved slutten av 1800-tallet rettet faget seg mot bygningsdelen, da i første omgang mot tak- og beslagsarbeide. I dag er kobber- og blikkslagerens arbeidsområde utvidet til også å omfatte fasadearbeide og ventila-sjonsanlegg. Kobber- og blikkslageren utfører blant annet måltaging, tilvirking og montering av takrenner, beslag, taktekkinger, pipebeslag og platefasader, men fortsatt lages forskjellige bruksgjenstander. I tillegg omfatter faget arbeidsoppgaver innenfor ventilasjon, et område som gir faget mange utfordringer både m.h.t. tilvirking, montering og tekniske krav.

Kobber- og blikkslagere arbeider i små og mellomstore bedrifter spredt omkring i landet. 
I dag (1994) er det ca. 400 bedrifter i faget. Arbeidet utføres for en stor del på bygg, ofte i samarbeid med og i nær tilknytning til andre fagområder innenfor byggesektoren. Det er derfor viktig at kobber- og blikkslagere har kunnskaper om og kan samarbeide med utøvere i andre fagområder. 

Kobber- og blikkslagerfaget er et variert yrke med mange forskjellige arbeidsoppgaver og med vekslende arbeidsplasser. Arbeidet foregår for det meste utendørs. Gode holdninger til sikker-het, miljø og helse er viktige for utøverne i faget. Disse aspektene er derfor også vektlagt i VKI-kurset. 

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn på videregående kurs I kobber- og blikkslagerfag må søkeren normalt ha bestått grunnkurs tekniske byggfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs I kobber- og blikkslagerfag er normalt 1-årig. 

1.4	Innhold

Videregående kurs I kobber- og blikkslagerfag består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lærekontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbudsstrukturen for videre-gående opplæring.

Videregående kurs I på yrkesfaglige studieretninger er også grunnlag for å kunne bli tatt inn på et videregående kurs II (VKII) allmennfaglig påbygging.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Fagbrev og svennebrev 
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse 
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

| Årstimer | Gjennomsnitt uketimer
Norsk | 523 | 14
Engelsk | 187 | 5
Samfunnslære | 75 | 2
Nyere historie | 150 | 4
Matematikk | 187 | 5
Naturfag | 187 | 5
Til sammen | 1309 | 35
Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Etter grunnkurs og videregående kurs I ved en av de yrkesfaglige studieretningene kan generell studiekompetanse oppnås også gjennom et VKII allmennfaglig påbygging. 
Elevene må da ta de resterende felles allmenne fag og i tillegg velge studieretningsfag fra studieretning for allmenne- og økonomisk/administrative fag; til sammen minst 30 uketimer.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	ha grunnleggende kunnskaper, innsikt, holdninger og ferdigheter slik at de kan arbeide og videreutvikle seg innen kobber- og blikkslagerfaget

	ha innsikt i bransjeområdet

	ha lært grunnlaget for god arbeidsteknikk og verktøyføring 

	kunne anvende utstyr og materialer økonomisk

	ha kjennskap til fagets historie og utvikling nasjonalt og internasjonalt og kunne plassere faget inn i den framtidige nasjonale og internasjonale utviklingen

	ha evnen til å arbeide selvstendig og kunne samarbeide også med yrkesutøvere fra andre fagområder

	kjenne til og kunne etterleve lover og forskrifter for byggebransjen

	ha positive holdninger til og kunnskaper om de moralske og etiske verdiene som gjelder på arbeidsplassen og i samfunnet, og respektere disse

	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig

	kunne ta ansvar for egen læring

	ha utviklet sine skapende evner

	kunne finne fram til fagstoff på egen hånd og kunne benytte seg av aktuelle hjelpemidler

	ha tilegnet seg kunnskaper innen helse, miljø og sikkerhet

	forstå konsekvensene for det indre og ytre miljø ved valg av materialer

	kunne bruke kroppen ergonomisk riktig, bruke verneutstyr og arbeide på en måte som tar  hensyn til egen og andres helse og sikkerhet

	ha en bevisst holdning til miljøet og ha kunnskaper om de miljøfarlige materialene som brukes i produksjonsprosessen

2.2	Vernearbeid

Mål 1
Elevene skal kunne forebygge ulykker og være med på å skape et godt arbeidsmiljø og en trygg arbeidsplass ved å kunne bruke personlig verneutstyr og arbeide på en måte som tar hensyn til miljøet samt egen og andres helse og sikkerhet

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	ha kunnskaper om arbeidsgivers og arbeidstakers ansvar, rettigheter og plikter
	for arbeidsmiljøet og kunne finne fram til de viktigste arbeidsmiljøbestemmelsene i 
	lover, forskrifter og avtaler

1b	kunne identifisere forhold i arbeidsmiljøet som kan medføre yrkeskader og skader på 
		det ytre miljøet

1c	ha kjennskap til de vanligste årsakene til ulykker og helseskader og ha kunnskaper om 
		måter å forebygge disse

1d	kunne utføre førstehjelp

1e	ha kunnskaper om og kunne bruke verneutstyr ved utøvelsen av faget

1f	kunne drøfte arbeidsmiljøets betydning for fysisk og psykisk trivsel på arbeidsplassen

1g	kjenne til sponavsugingsanleggets bruksområde og betydning for arbeidsmiljøet

                 
2.3	Material- og verktøylære

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om og kunne bruke og vedlikeholde verktøy og maskiner. De skal kunne forklare materialenes egenskaper og bruksområder og ha forståelse for at de kan fylle både tekniske og estetiske funksjoner

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne utføre nødvendig vedlikehold av verktøy og maskiner

1b	kunne gjøre rede for de forskjellige maskinenes bruksområde og kunne betegnelsen på 
	dem

1c	kunne utføre arbeidsoppgavene på en slik måte at verktøy, maskiner og materialer ikke 
	skades

1d	kjenne til metoder for forflytning av tungt materiale og utstyr

1e	ha kunnskaper om ulike festemetoder og festemidler og kunne velge metode eller 
	middel i forhold til oppgavene

1f	kunne gjøre rede for korrosjon og foreslå forebyggende tiltak for beskyttelse av 
	materialet

1g	kunne forklare ekspansjonskreftene i de ulike materialene

1h	ha kunnskaper om forskjellige materialer og overflatebelegg
 
1i	ha  kunnskaper om forskjellige isolasjonsmaterialer

1k	kunne holde orden på arbeidsplassen og utnytte materialene godt

1l	kunne bruke materialene slik at de dekker estetiske krav til form og farge

1m	utvise hensyn til miljøet i omgang med materialer

2.4	Tak, tekking, renner og beslag

Mål 1
Elevene skal kunne utføre arbeidet grundig og etter gjeldende forskrifter 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til de forskjellige klimatiske påkjenninger et tak utsettes for

1b	ha kunnskaper om forskrifter og nødvendige sikkerhetstiltak for utførelse av tak-, 
	renne- og beslagsarbeid

1c	kunne arbeide nøyaktig og etter gjeldende kvalitetskriterier

1d	kunne vurdere eget arbeid

Mål 2
Elevene skal kunne utføre tekkeoppgaver med forskjellige materialer og etter ulike metoder

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne forstå arbeids- og bygningstegninger, arbeidsbeskrivelser og kunne utføre enkle 	tekkeoppgaver etter disse

2b	kjenne til de forskjellige taktypene, og kunne beskrive oppbyggingen av en 	takkonstruksjon

2c	ha kunnskaper om nødvendige tekkemetoder

2d	under veiledning kunne utføre enkle oppgaver innenfor bånd- og skivetekking 

2e	kunne lage skisser, utfoldinger og utføre enkle tak- og beslagsdetaljer

2f	forstå betydningen av et godt utført takarbeid for bevaringen av en bygning

Mål 3
Elevene skal kunne montere og reparere renner, nedløp og beslag 

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kjenne til  sammenføyningsmetoder for renner, nedløp og beslag

3b	under veiledning kunne utføre måltaging og montering av renner, nedløp og beslag

3c	kunne reparere renner, nedløp og beslag

3d	forstå betydningen av godt utført renne-, nedløp- og beslagsarbeid for bevaringen av en 
	bygning

2.5	Ventilasjon

Mål 1
Elevene skal kunne planlegge og i samarbeide med andre kunne montere forskjellige typer ventilasjonsanlegg, ha kunnskaper om prinsippene ved de forskjellige ventila-sjonsanleggenes oppbygging og funksjonsmåte og forstå inneklimaets betydning for 
god trivsel og helse

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne ta ut riktig verktøy og materialer etter enkle tegninger og beskrivelser
	i arbeidet med ventilasjonsanlegg

1b	ha kunnskaper om utfolding og kunne utføre tegneoppgaver manuelt og ved hjelp av 
	tilgjengelig informasjonsteknologi

1c	kjenne til enkle dataprogrammer for utfolding og for beregning og 
	dimensjonering av ventilasjonsanlegg

1d	kjenne til de forskjellige ventilasjonsprinsippene

1e	ha kunnskaper om beregning og dimensjonering av et enkelt kanalanlegg manuelt og 
	ved hjelp av tilgjengelig informasjonsteknologi

1f	kunne skille mellom de forskjellige komponentene i et ventilasjonsanlegg og gjøre
 	rede for deres oppgaver og virkemåter

1g	under veiledning kunne lage kanaldetaljer til et ventilasjonsanlegg

1h	under veiledning kunne utføre mengdemålinger, tetthetsprøver og innregulering av et 	enkelt ventilsjonsanlegg

1i	kunne begrunne ventilenes plassering i tak, vegg eller ved gulv etter strømningslærens 
	prinsipper

1j	kjenne til de vanligste false- og skjøtemetoder i et ventilasjonsanlegg

1k	kjenne til forskjellige metoder for isolering av ventilasjonskanaler mot varme, kulde, 
	lyd og brann

1l	kunne velge klamrings- og opphengsordninger for bygningskonstruksjoner og 
	materialer

1m	kunne utføre arbeidet etter brannforskriftene

1n	kjenne til gjeldende forskrifter og krav som vedrører innemiljøet

1o	kjenne til arbeidsmiljøets betydning for trivsel og velvære og til ventilasjonens 
	betydning for innemiljøets luftkvalitet

2.6	Fasader

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om ulike fasader og deres oppbygging og ha kjennskap til  forskjellige materialer som kan brukes og om ulike løsninger. Elevene skal ha øye for detaljer som gir en estetisk og holdbar fasade

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til forskrifter og krav som stilles til en fasade

1b	forstå arbeidsbeskrivelser og tegninger av fasader

1c	kjenne til ulike prinsipper for veggoppbygging, som dampsperresjikt, isolasjon  og 
	vindtetting

1d	kjenne til fasadekassetter og platetyper for innvendig og utvendig bruk

1e	ha kunnskaper om  de ulike innfestingsmetodene

1f	kjenne til  metoder for beskyttelse av snittflater på lakkerte og belagte plater

1g	kjenne de forskjellige klimatiske forhold som fasader utsettes for

1h	under veiledning kunne utføre gode beslagsløsninger, detaljer og avslutninger i 	forbindelse med fasadearbeid

1i	kunne foreslå ulike materialer, metoder og løsninger ut fra hensyn til estetikk og 
	holdbarhet

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner 	utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs I kobber- og blikkslagerfag

Felles allmenne fag

Årstimer

(gjennomsnitt 
 uketimer)

Norsk | 75 | 2
Engelsk | 75 | 2
Samfunnslære | 75 | 2
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Vernearbeid | 75 | 2
Material- og verktøylære | 150 | 4
Tak, tekking, renner og beslag | 260 | 7
Ventilasjon | 337 | 9
Fasader | 112 | 3
Valgfag | 75 | 2
Til sammen | 1309 | 35

Departementet vil komme tilbake til prosentvis fordeling mellom teori og praksis.

1.2	Moduler i videregående kurs I kobber- og blikkslagerfag

Fag

Moduler

Årstimer

(gjennomsnitt 
 uketimer)

Vernearbeid | Modul 1: Alle mål i faget. | 75 | 2
Material- og verktøylære | Modul 2: Alle mål i faget. | 150 | 4
Tak, tekking, renner og beslag | Modul 3: Mål 1 og 2. | 150 | 4
| Modul 4: Mål 1 og 3. | 110 | 3
Ventilasjon | Modul 4: Alle mål i faget. | 337 | 9
Fasader | Modul 5: Alle mål i faget. | 112 | 3
				
Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller 	enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs I kobber- og blikkslagerfag.

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.		Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.		Alle studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som 	eksamensfag.

3.		Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.

4.		Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.

5.		Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.		Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.

7.		Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt 	av departementet.

B.		Eksamen på videregående kurs I kobber- og blikkslagerfag:

	Studieretningsfag:	Alle elevene skal opp til en tverrfaglig eksamen der flere 
			studieretningsfag inngår.  		
			Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

	Allmenne fag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i avsluttende allmenne fag.  

	Eksamensform:	I studieretningsfagene, skriftlig.
		I felles allmenne fag, se de enkelte læreplaner.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.