Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Kobber- og Blikkenslagerfaget
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

11

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for tekniske byggfag

Opplæring i bedrift
Kobber- og blikkslagerfaget

Oslo, februar 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for kobber- og blikkslagerfaget.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 15. februar 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	2
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	2
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæring i bedrift for kobber- og blikkslagerfaget	3
2.2	Material- og verktøybruk	4
2.3	Tak- og tekkearbeid	4
2.4	Fasadearbeid	6
2.5	Ventilasjonsanlegg	7
2.6	Verne- og sikkerhetsopplæring/bedriftslære	7
Kapittel 3:	Vurdering	10
3.1	Hvorfor vurdering?	10
3.2	Hva skal vurderes?	10
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	10
Vedlegg 1
Moduler i opplæringen i bedrift for kobber- og blikkslagerfaget	11

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Kobber- og blikkslagerprodukter kan spores langt tilbake. I Norge har man fra tiden rundt Kristi fødsel funnet kjeler, kar og øser av kobber i boplasser og graver, som viser at man til  finere bruk brukte kobbergjenstander. Disse gjenstandene var sansynligvis tilvirket utenfor Norge. 
I Norge etablerte kobber- og blikkslagere seg fra slutten av 1200-tallet, først som kjelesmeder, senere som kobbersmeder og kjelepinkere. Kobber- og blikkslagerfaget var den gang et stort og ansett håndverk og utøverne laget en rekke bruksgjenstander til husholdningene. I Europa fikk faget et skikkelig oppsving i middelalderen med framstilling av harnisker. Fagets utøvere ble da også kalt harniskmakere. 

Fra 1800-tallet utviklet faget seg i retning av å bli et bygghåndverksfag med tak- og beslag-arbeid, taktekkinger og pipebeslag. I dag er kobber- og blikkslagerens arbeidsområde også utvidet til å omfatte fasadearbeider med måltaging, tilvirkning og montering av takrenner, beslag og platefasader. I tillegg er produksjon av ventilasjonskanaler og montering av ventilasjons-anlegg et viktig arbeidsområde i faget.

Faget omfatter tre hovedarbeidsområder: Tak, fasader og ventilasjon. Arbeidet foregår såvel utendørs som innendørs, på verksted og på forskjellige byggeplasser, avhengig av arbeidsopp-gavene som skal utføres.

Takarbeid
I forbindelse med takarbeider, utfører kobber- og blikkslageren tilvirkning og montering av beslag og takrenner, samt tekking av takflater med takstein, skifer og plater av metall. Tak-tekkingsarbeid utføres med moderne maskiner og utstyr. Etter endt opplæring skal lærlingene kunne tekke detaljer på tak med forskjellige materialer både etter nye og etter gamle tradisjonelle metoder.

Fasadearbeid
Dette arbeidsområdet stiller store krav til nøyaktighet. Fasader er synlige for alle, derfor er det viktig at arbeidet utføres nøyaktig og ut fra estetiske hensyn, slik at byggets ytre er funksjonelt og virker tiltalende.

Ventilasjon
Ventilasjon er blitt en stadig viktigere del av vår hverdag. Blikkenslager lager og monterer ventilasjonskanalene for transport av luft i offentlige og private bygg, anlegg og boliger.
Kobber- og blikkslagere arbeider i små- og mellomstore bedrifter over hele landet. I dag (1996) er det ca. 400 bedrifter i faget. Kobber- og blikkslagerarbeider utføres for en stor del på bygg, ofte i nær tilknytning til andre fagutøvere innen byggesektoren. Det er derfor viktig at kobber- og blikkslageren har kunnskaper om og kan samarbeide med utøvere fra andre fagområder, og at hensynet til sikkerhet, helse og miljø ivaretas. 
Kobber- og blikkslageryrket er variert med mange forskjellige arbeidsoppgaver og med veks-lende arbeidsplasser. Da kobber- og blikkslagerfaget ble lagt inn under lov om fagopplæring i arbeidslivet 1.5.1980, hadde faget allerede lange tradisjoner med planmessig opplæring av dens yrkesutøvere.
1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i kobber- og blikkslagerfaget må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I kobber- og blikkslager eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for kobber- og blikkslagerfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 

1.4	Kompetanse

Svennebrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge svenneprøve i kobber- og blikkslagerfaget.
Etter bestått svenneprøve utstedes svennebrev. 
Yrkesbetegnelse:	kobber- og blikkslager.
Fagbetegnelse: 	kobber- og blikkslagerfaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæring i bedrift for kobber- og blikkslagerfaget

Lærlingene skal

	ha grunnleggende kunnskaper, innsikt, holdninger og ferdigheter slik at de kan arbeide og videreutvikle seg innen kobber- og blikkslagerfaget

	vise godt håndlag og verktøyføring

	kunne bruke utstyr og materialer økonomisk

	kunne utføre tak- og fasadearbeid på en fagmessig og estetisk riktig måte

	kunne utføre ventilasjonsarbeid på en fagmessig og estetisk riktig måte

	ha gode kunnskaper om ventilasjonsanleggets betydning for innemiljøet

	ha en bevisst holdning til miljøet og ha kunnskaper om miljøfarlige materialer som brukes i produksjonsprosessen

	kjenne til og kunne utføre gamle tekkemetoder i kobber- og blikkslagerfaget

	kunne ta hensyn til helse, miljø og sikkerhet under arbeidsutførelsen

	kunne arbeide selvstendig og i samarbeid med andre

	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig

	kunne ta ansvar for egen læring og ha utviklet sine skapende evner

	kunne finne fram til fagstoff på egen hånd og kunne benytte seg av aktuelle hjelpemidler

	ha kjennskap til fagets historie og utvikling nasjonalt og internasjonalt

	ha innsikt i bransjeområdet

	kjenne til og kunne følge lover og forskrifter for byggebransjen

	kunne yte god service og respektere fagets etiske verdier

	kunne arbeide i samsvar med internkontroll og kvalitetssikringssystemer

2.2	Material- og verktøybruk

Mål 1
Lærlingene skal kunne bruke, håndtere og ta vare på materialer, maskiner og verktøy på en faglig korrekt måte

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne bruke vanlige håndverktøy og maskiner

1b	kunne vedlikeholde håndverktøy og maskiner

1c	kunne utnytte materialene på en økonomisk måte

1d	kunne håndtere materialer slik at disse ikke skades under arbeidets gang

1e	kunne bruke materialer, maskiner og utstyr på en måte som tar hensyn til miljøet, egen og andres helse og sikkerhet

2.3	Tak- og tekkearbeid

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre tekkearbeid med ulike materialer og metoder

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne tekke tak med takstein, skifer og profilerte plater

1b	kunne utføre bånd- og skivetekking med de vanligste materialene av metall

1c	ha kunnskaper om rutetekking med metaller

1d	kunne tekke balkonger med plater, kunne håndtere skjøter og avslutninger og montere nødvendige beslag

1e	kunne kontrollere undertakets oppbygging med gjennomføringer og taklufting

1f	kunne lage og montere gradrenner og skottrenner i forbindelse med de ulike tekkemetodene

1g	kjenne til gamle tekkemetoder som ble utført av kobber- og blikkslagere

1h	kunne utføre tekking med taksten, skifer og metaller etter gamle metoder

1i	kunne utføre arbeidet på en måte som tilfredsstiller kravene til gjeldende forskrifter

1j	kunne arbeide nøyaktig og kunne utføre kvalitetskontroll

Mål 2
Lærlingene skal i henhold til gjeldende forskrifter kunne sikre god utlufting og hindre vannlekkasje ved tekking av detaljer på tak

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne vurdere hensiktsmessig tekkemetode for pipe og kunne utføre både hel- og fottekking av pipen

2b	kjenne til luftebehovet av elementpiper

2c	kunne lage og montere nødvendige beslag som sikrer et tett tak

2d	kunne lage og montere takhetter for lufting av tak og soil

2e	kunne utføre gjæringer og avslutninger av beslag

2f	kunne utføre fagmessig riktige sammenføyninger og innfestninger av beslag

Mål 3
Lærlingene skal kunne produsere og montere nedløpssystemer og andre detaljer på tak

Hovemdomenter
Lærlingene skal

3a	kunne produsere og montere takrenner med forskjellige kroktyper, og kunne lage og montere nødvendige detaljer for en takrenne

3b	kunne lage og montere nedløp

3c	ha kunnskaper om og kunne montere aktuelt taksikringsutstyr

2.4	Fasadearbeid

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre kledning og annet håndverksarbeid på fasader på en måte som sikrer bygget en funksjonell og estetisk fasade

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne til forskrifter og krav som stilles til en fasade og kunne arbeide i henhold til disse

1b	kunne utføre arbeidsoppgaver etter beskrivelser og tegninger

1c	kunne vurdere og velge riktig festemateriell i forhold til underlaget

1d	kunne bruke vanlige innfestingsmetoder

1e	kunne utføre de vanligste fasadekledninger med for eksempel kassett-, skive-, og fasadeplater

1f	kunne forskjellige metoder for beskyttelse av snittflater og rift i lakkerte- og plastbelagte plater

1g	kunne vurdere og utføre gode beslagsløsninger, detaljer og avslutninger i forbindelse med fasadearbeider

1h	kunne gi råd om materialer og materialtykkelser i forhold til bruksområder

1i	kunne vurdere om vindtetthet og utlufting av underlaget er ivaretatt før fasadekledning utføres

1j	kunne arbeide nøyaktig og utføre kvalitetskontroll

1k	kunne vurdere resultat av arbeidet ut fra et estetisk synspunkt

2.5	Ventilasjonsanlegg

Mål 1
Lærlingene skal i henhold til gjeldende krav og forskrifter kunne lage og montere et ventilasjonsanlegg med kanaler, tilhørende detaljer og tilslutninger i et vifterom

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne målta og produsere ventilasjonskanaler med detaljer til et komplett ventilasjonsanlegg

1b	kunne utføre metoder for falsing og utfolding av mantlingsdetaljer

1c	kunne forklare de nødvendige metodene for isolasjon mot varme, kulde, lyd og brann og kunne utføre disse på en måte som tilfredsstiller gjeldende forskrifter

1d	kunne montere et ventilsjonsanlegg etter gjeldende krav til tetthet, brann og lyd

1e	kunne planlegge framdrift og på grunnlag av en tegning kunne ta ut masse og anvise utsparringer for kanaler

1f	kunne montere kanaler med nødvendige oppheng og innfestingsmetoder

1g	kunne klargjøre og utføre mengdemålinger, tetthetsprøver og innregulering av et enkelt ventilasjonsanlegg

1h	ha kjennskap til virkemåter og kunne montere de vanligste ventilasjonskomponentene i et anlegg

1i	kunne utføre kvalitetskontroll

2.6	Verne- og sikkerhetsopplæring/bedriftslære

Mål 1
Lærlingene skal ha innarbeidet holdninger og arbeidsrutiner som forebygger ulykker og som bidrar til å skape en trygg arbeidsplass og et godt arbeidsmiljø

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne følge bedriftens sikkerhetsrutiner og bruke personlig verneutstyr i arbeidet

1b	kunne ivareta fagets etiske regler i arbeidet
1c	kunne lage en sikker arbeidsplass for seg selv og sine omgivelser

1d	kunne utføre enkel førstehjelp

Mål 2 
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne bedriftens historie

2b	kunne forklare på en enkel måte hvordan bedriften er organisert

2c	ha kunnskaper om bedriftens arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles, og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

2d	kjenne bedriftens system for internkontroll og kvalitetssikring

2e	ha kjennskap til bedriftens plass i lokalsamfunnet og bransjens plass i samfunnet

2f	være kjent med hvordan beslutninger tas i bedriften

2g	kjenne bedriftens krav til kundebehandling og kunne ivareta dette i det daglige arbeidet

2h	kjenne til hvordan reklamasjoner skal håndteres 

2i	kjenne til hvordan bedriften vurderer sin lønnsomhet

Mål 3
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt, og hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

3a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

3b	kjenne sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområde

3c	kjenne de kravene som stilles til arbeidstakerne på arbeidsplassen og kunne etterleve disse i det daglige arbeidet

3d	kjenne møterutinene på arbeidsplassen

3e	ha kjennskap til planer og tiltak når det gjelder bedriftens interne arbeidsmiljø

3f	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

3g	kunne bruke hjelpemidler som telefon, telefaks, informasjonsteknologi o.l.

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom svenneprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til svenneprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av svenneprøve.

Vedlegg 1

Moduler i opplæringen i bedrift for kobber- og blikkslagerfaget

Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1:	Material- og verktøybruk

Kapittel 2.2
Mål 1.

10%

Modul 2:	Tak- og tekkearbeid

Kapittel 2.3
Mål 1, 2 og 3.

35%

Modul 3:	Fasadearbeid

Kapittel 2.4
Mål 1.

15%

Modul 4:	Ventilasjonsanlegg

Kapittel 2.5
Mål 1.

35%

Modul 5:	Verne- og sikkerhetsopplæring/ 			bedriftslære

Kapittel 2.6
Mål 1, 2 og 3.

5%

Til sammen | | 100%

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.