Title: Læreplan VGO VKII Kart og Oppmåling
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for tekniske byggfag

Studieretningsfag i videregående kurs II kart og oppmåling

Oslo, mars 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring. Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs II (VKII) kart og oppmåling.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 5. mars 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	2
1.3	Varighet	2
1.4	Innhold	2
1.5	Kompetanse	3
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1	Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2	Matematikk	5
2.3	Landmåling	6
2.4	Kartografi	8
2.5	Fotogrammetri	9
Kapittel 3:	Vurdering	12
3.1	Hvorfor vurdering?	12
3.2	Hva skal vurderes?	12
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	12
3.4	Spesielle forhold	13
Vedlegg 1
1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs II kart og oppmåling	14
1.2	Moduler i videregående kurs II kart og oppmåling	14
Vedlegg 2
Vurdering i videregående kurs II kart og oppmåling	15

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Allerede i oldtiden var det viktig å kunne tegne kart og måle terrenget for å kunne beskrive landets typrografi og reise større byggverk. Det eldste kjente kartet er funnet i Irak, og er fra ca. 3800 år f.Kr. Kartet viser den nordlige delen av Mesopotamia med elven Eufrat, Zagrosfjellene i øst og de libanesiske fjellene i vest.

Navigasjonskart ble utviklet som følge av de store oppdagelsesreisene på 1500-tallet og de mange nye handelsveiene som fulgte i kjølvannet av disse.

I Norge kom systematiske målearbeider med tanke på å lage landsomfattende kartverk sent i gang. Fra tiden før Norges Militære Oppmaaling ble opprettet i 1773, foreligger det kun meget få kart. Som navnet sier, tjente kartene først militære formål. Senere ble de sivile formålene dominerende og Norges Militære Oppmaaling ble omdøpt til Norges Geografiske oppmåling, og i 1986 til Statens Kartverk.

De fleste land har i dag sørget for landsdekkende kartverk i flere målestokker. Det er særlig den teknologiske utvikling som har gjort dette mulig. Geografisk informasjon enten i form av trykte kart eller tegnet i datasystemer, er i dag viktige informasjonssystemer for planleggere, forvaltere, politikere og folk flest. Det er derfor behov for fagfolk som kan utføre kartlegging, landmåling og registrering av naturressurser. Oljevirksomheten har også ført til økt etterspørsel av fagfolk innen kart og oppmåling.

Arbeidsområdene innen kart og oppmåling kan deles inn i tre områder:

Landmåling
Landmålerens arbeid er først og fremst innmåling og utsetting av punkter i terrenget. Innmålingen utføres for å skaffe grunnlag for kartlegging eller for å kontrollere bygg og anlegg. Utsettingen utføres i forbindelse med bygging av hus, broer, tunneler, veier, jernbaner osv. og deling av eiendommer.
Arbeidet passer for den som kan arbeide nøyaktig, er "glad i" tall, som liker å være ute og som vil ha et arbeid som er middels fysisk krevende. Det siste varierer sterkt fra arbeidsplass til arbeidsplass. I mange tilfeller skal jobben utføres i nærheten av veg, i andre tilfeller kan det bli turer langt til fjells med tung oppakning.
I private firma må det regnes med en god del reisevirksomhet, kanskje også i utlandet.
Landmåleren har også innearbeid som består i å planlegge oppdrag, klargjøre utstyr og bearbeide  innsamlede data (beregninger).

Fotogrammetri
Mesteparten av all planlegging av utbygging og regulering, foregår i dag på grunnlag av foto-grammetrisk konstruerte digitale kart. Fotogrammetrien står også for innhentingen av kartdata til GIS-systemer (Geografiske Informasjonssystemer) og er således en integrert del av moderne informasjonsteknologi (IT).

Kartkonstruktøren konstruerer digitale kartdata ut fra flybilder som er tatt med spesialkamera i flyet. Arbeidet til kartkonstruktøren stiller strenge krav til synet, da målingene i flybildene foregår tredimensjonalt i bildepar. Til denne målingen benyttes stereoinstrumenter og digitale arbeidsstasjoner. Dette er avanserte og kostbare maskiner som krever datakunnskap hos utøveren.
Andre arbeidsfelt for kartkonstruktøren kan være å konstruere fasader av f.eks. verneverdige bygninger og dimensjonskontroll av offshore-installasjoner. Dette kalles terrestrisk fotogrammetri.
Ved framskaffing av punktgrunnlag for fotogrammetrien i terrenget er det nødvendig med kunnskap såvel innen landmåling som fotogrammetri.
Noen kart- og oppmålingsfirma har påtatt seg store utenlandsoppdrag. Dette fører til at kart-konstruktører i perioder arbeider i utlandet.

Kartografi
Kartografens arbeid vil i hovedsak være redigering og redaksjon av kart. Dette innebærer etablering av nye kartdatabaser, oppdatering av eksisterende kartdatabaser, presentasjon og utplotting av kart. Utarbeiding og presentasjon av spesialkart vil også være en viktig arbeids-oppgave. Arbeidets karakter vil nok variere fra arbeidsplass til arbeidsplass. I forbindelse med kartproduksjon, vil arbeidet bestå i å klargjøre rådatabaser som er mottatt fra fotogrammetrisk kartkonstruksjon. Det vil si å kontrollere innholdet, plassere symboler og tekster og ellers gjøre kartdatabasen ferdig for levering og trykking.
På andre arbeidsplasser omfatter arbeidet å oppdatere eksisterende kartdatabaser. Kanskje må en også selv stå ansvarlig for markmålingene som skal til for ajourholdet. Registrering og vedlike-hold av GIS-systemer vil også i mange tilfeller være en omfattende oppgave. 
Kartografen må kunne arbeide nøyaktig og være glad i å arbeide med datamaskiner.

Hva har de forskjellige etater og firmaer innen bransjen behov for?

Statens kartverk og private kartleggingsfirmaer har behov for kompetanse innen både landmåling, fotogrammetri og kartografi. Kommuner, elektrisitetsverk og Statens vegvesen har i størst grad behov for landmålere og kartografer, mens entreprenørfirmaene har først og fremst behov for landmålere.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn til videregående kurs II kart og oppmåling må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I kart og oppmåling i studieretningen eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs II kart og oppmåling er normalt 1-årig.

1.4	Innhold

Videregående kurs II kart og oppmåling består av studieretningsfag, kroppsøving og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.
Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Yrkeskompetanse
Yrkeskompetanse som landmåler, kartkonstruktør eller kartograf oppnås etter gjennomført og bestått videregående kurs I og II kart og oppmåling.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	kunne utføre praktiske oppgaver innen kart og oppmåling

	kjenne til prinsippene for og oppbygningen av aktuelt utstyr

	kunne ta vare på utstyr

	kunne følge gode rutiner ved utførelsen av arbeidet

	kunne vurdere hensiktsmessig bruk av nye metoder og teknologi innen fagfeltene

	kunne ta del i den faglige debatten

	kunne håndtere kartdata på tvers av faggrenser

	kunne arbeide selvstendig og kunne samarbeide godt i gruppen

	kunne benytte IT i sitt daglige arbeid

	kunne utføre sitt arbeid i henhold til aktuelt lovverk og forskrifter

	ha kunnskaper om helse, miljø og sikkerhet for å kunne forebygge eventuelle skader

	kunne vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

	kjenne fagets etiske normer og kunne følge disse i daglig arbeid

	kunne arbeide kreativt og kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig

	kunne ta ansvar for egen læring

	forstå kart og oppmålingens betydning for planlegging i et moderne samfunn

	kjenne til organisasjoner og etater som er aktører i bransjen

	kjenne bransjens betydning lokalt, nasjonalt og internasjonalt

2.2	Matematikk

Mål 1
Elevene skal kunne beregne koordinater til skjæringspunkt mellom ulike grafer

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til ulike måter å definere ligningen for rette linjer og sirkler

1b	kjenne til ligningen for parabel og klotoide

1c	kunne beregne koordinatene til skjæringspunktene mellom ulike geometriske figurer og paralleller til disse

1d	kunne løse enklere trigonometriske ligninger grafisk

Mål 2
Elevene skal kunne beregne trigonometriske høydeforskjeller på grunnlag av senitvinkler og rektangulære koordinater eller skråavstander

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne utlede formelen for jordkrumning

2b	kunne utlede formelen for refraksjon

2c	kunne ta hensyn til jordkrumning og refraksjon ved beregning av trigonometriske høyde-forskjeller

Mål 3
Elevene skal kunne transformere koordinater mellom ulike aksesystem

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne transformere koordinater mellom to aksesystem som er forskjøvet og/eller rotert i forhold til hverandre

3b	kunne transformere koordinater mellom to aksesystem med ulik målestokk

3c	kunne utføre konform transformasjon når transformasjonskonstantene er kjente

3d	kunne utføre konform transformasjon ut fra kjente fellespunkt

Mål 4
Elevene skal kunne bruke derivasjon i forbindelse med nøyaktighetsundersøkelser

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne derivere potensfunksjoner

4b	kunne derivere trigonometriske funksjoner

4c	kunne derivere funksjoner som inneholder sum, produkt eller brøk, eller kombinasjoner av disse

4d	kjenne til kjerneregelen

4e	kjenne til prinsippene som gjelder for partiell derivasjon

4f	kjenne til Taylors formel

Mål 5
Elevene skal kjenne til de matematiske og fysiske beregningene som ligger til grunn for de instrumentene som blir brukt

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kunne utføre beregninger i forbindelse med linser og prismer (geometrisk optikk)

5b	kjenne til elementær bølgelære

2.3	Landmåling

Mål 1
Elevene skal kunne utføre markarbeid og beregninger i forbindelse med aktuelle land-målingsoppgaver

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til og kunne bruke de fleste instrumenttypene som brukes til landmåling

1b	kunne utføre rekognosering, måling og beregning i forbindelse med knutepunktsdrag, trigonometrisk enkeltpunktsbestemmelser, trilaterasjon og frioppstilling

1c	kunne rekognosere for og kunne planlegge og gjennomføre GPS-målinger, og kjenne til prinsippene som gjelder for beregning av en vektor og et GPS-nett

1d	kunne registrere og korrigere for eksentrisitet

1e	kunne transformere punkter mellom ulike akser og koordinatsystemer

1f	kunne utføre kommunaltekniske målinger og beregninger

1g	kunne lese og bruke enklere bygge- og anleggstegninger, og kjenne til den aktuelle terminologien

1h	kunne utføre stikningsarbeider i tilknytning til bygge- og anleggsvirksomhet

1i	kunne utføre kontrollmålinger på ulike områder

1j	kunne kontrollere teodolitter og avstandsmålere og kunne justere disse der det er mulig

1k	kjenne til metoder for kartlegging av sjøbunnen

1l	kunne vurdere kvaliteten av målinger og beregninger ved hjelp av feillæren og gjeldende norm

1m	kunne holde orden på utstyr og bruke utstyret med forsiktighet

1n	kunne utføre arbeidet grundig, rasjonelt og med dokumental nøyaktighet

1o	kunne ta hensyn til miljøet i utførelsen av arbeidet

Mål 2
Elevene skal kunne bruke aktuell programvare til ulike arbeidsoppgaver

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne utføre aktuelle landmålingsberegninger ved hjelp av aktuell programvare og kunne klargjøre dataene for bruk i GIS der dette er aktuelt

2b	kunne bruke elektronisk målebok til innsamling av data, beregninger og stikking

2c	kunne ajourføre kart på digital form ved hjelp av innsamlede data

2d	kunne lage, redigere og tegne ut målebrev og eiendomskart ved hjelp av informasjons-teknologi

2e	kunne forklare og løse oppgaver som innebærer kobling mellom eiendomskart og eiendomsregisteret

Mål 3
Elevene skal kjenne til de viktigste lover, forskrifter og standarder som er aktuelle inennefor kart og oppmåling

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kjenne til signalloven og kunne respektere den ved utførelsen av sitt arbeide

3b	kunne utføre aktuelt arbeid i henhold til delingsloven

3c	kjenne til deler av andre lover som delingsloven henviser til, som f.eks. plan- og bygningsloven, forvaltningsloven, tinglysingsloven, jordskifteloven og ekspropriasjons-loven

3d	kjenne til og kunne utføre arbeidet ut fra standarder som er aktuelle for fagområdene

2.4	Kartografi

Mål 1
Elevene skal alene og sammen med andre kunne planlegge kartarbeid og kunne redigere og presentere ulike typer kart

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	ha kjennskap til kartografisk presentasjon

1b	kunne sette opp produksjonsskjema eller flytdiagram for kartframstilling

1c	kunne utføre kartografiske arbeider på ulike karttyper og i de mest aktuelle målestokkene

1d	kjenne til generalisering av kartinnhold

1e	kunne presentere ulike tema på kart

1f	kjenne til bruk av kart i arealplanlegging

1g	kjenne til aktuelle referanse- og koordinatsystemer

1h	kunne klargjøre data til lesbart format for trykking

1i	kjenne til de mest benyttede materialers egenskaper og målbestandighet

Mål 2
Elevene skal kunne legge inn og strukturere data i et enkelt GIS-system i henhold til gjeldende lover og forskrifter

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne utføre digitalisering av eksisterende kart

2b	kunne forklare og løse oppgaver som innebærer kobling mellom ulike registre

2c	kunne konvertere mellom forskjellige formater

2d	kjenne til bruk av GIS i arealplanlegging

2e	kunne ajourføre kartdatabaser

2f	kunne forklare prinsipper for digital terrengmodellering og kunne utføre enklere oppgaver med oppbygging og presentasjon av terrengets form

2g	kunne vurdere kvaliteten på de ulike data som benyttes

2h	ha kjennskap til lover og forskrifter som regulerer eller er av betydning for bruk av GIS

2i	kunne benytte GIS i prosjektarbeid

2.5	Fotogrammetri

Mål 1
Elevene skal kunne utføre fotogrammetrisk konstruksjon av kart i de mest aktuelle målestokker, både analogt og digitalt

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne bruke opplysninger hentet fra kalibreringsrapporter til flykamera

1b	kunne beregne ekvivalent kamerakonstant og utføre indre orientering

1c	kunne beregne modellmålestokk ut fra flyhøyden og opplysninger om stereoinstrumentet

1d	kunne utføre empirisk gjensidig orientering

1e	kunne konstruere situasjonsdetaljer som f.eks. hus, veier og stolper

1f	kunne konstruere høydekurver

1g	kunne vurdere usikre høydekurver i tett skog og utfylle disse med innmålte data fra landmåling

1h	kunne bearbeide og redigere egne fotogrammetrisk innsamlede digitale data og kunne tilrettelegge disse for bruk i GIS

1i	kunne konvertere kartdata mellom ulike formater

1j	kunne foreta uttegning av digitale kartdata

1k	kunne beskrive vanlige operasjoner som indre, gjensidig og absolutt orientering i et analytisk stereoinstrument og kunne tolke beregningsutskrifter av disse

Mål 2
Elevene skal kunne legge grunnlaget for flyfotografering

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne utarbeide flyplan for ulike formål

2b	kunne utføre signalering i terrenget for flyfotografering, kunne inventere punkter på flybildet og måle passpunkter i terrenget

2c	kjenne til gjeldende krav til grunnlagspunkter og passpunkter ved aerotriangulering

2d	kjenne til aktuelle metoder som kartkonstruktøren bruker ved praktisk arbeid med aerotriangulering

2e	kjenne til nytten ved Global Position System (GPS) - posisjonering av kamera i fly

Mål 3
Elevene skal kunne benytte fotogrammetri innen andre områder enn tradisjonell kart-konstruksjon

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne bestemme punktgrunnlag, foreta terrestrisk fotografering og konstruksjon av enkle objekt

3b	kunne utføre fotogrammetrisk profilering og registrering av terrenglinjer og kunne beregne terrengmodeller med dataprogram

3c	kunne vurdere høydekurver skapt fra terrengmodell
3d	kjenne til digitale bildeteknikker for kartbruk

3e	kjenne til metoder og muligheter ved bruk av digital fotogrammetri

3f	kunne vise kreativitet og nytenking ved bruk av fotogrammetri

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. 
Minst et av prosjektene skal være tverrfaglig

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs II kart og oppmåling

Felles allmenne fag | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Matematikk | 113 | 3
Landmåling* | 532 | 14
Kartografi* | 532 | 14
Fotogrammetri* | 532 | 14
Valgfag | 75 | 2
Til sammen | 1309 | 35

*	Elevene skal velge 2 av de 3 fagene landmåling, kartografi og fotogrammetri avhengig av skolens tilbud.

1.2	Moduler i videregående kurs II kart og oppmåling

Fag | Moduler | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Matematikk | Modul 1:  Alle mål i faget. | 112 | 3
Landmåling | Modul 2:  Alle mål i faget. | 532 | 14
Kartografi | Modul 3:  Alle mål i faget. | 532 | 14
Fotogrammetri | Modul 4:  Alle mål i faget. | 532 | 14

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs II kart og oppmåling

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakteren.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.
2.	Alle studieretningsfagene kan trekkes ut som eksamensfag.
3.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.
4.	Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.
5.	Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.
6.	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

B.	Eksamen på videregående kurs II kart og oppmåling:

Studieretningsfag:	Elevene skal opp til eksamen i ett av studieretningsfagene land-måling, kartografi eller fotogrammetri avhengig av skolens tilbud.
	I tillegg kan elevene trekkes ut til eksamen i matematikk.
	Alternativt kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig eksamen, der alle de aktuelle studieretningsfagene inngår.
	Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Eksamensform:	Landmåling:	skriftlig.
	Kartografi:	skriftlig.
	Fotogrammetri:	skriftlig.
	Tverrfaglig eksamen:	skriftlig.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.