Opprettet læreplan per. 23.10.98

Læreplan for teknisk fagskole

Linje for næringsmiddelteknikk

Oslo, august 1998
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	2
1.3	Varighet	2
1.4	Innhold	2
1.5	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1	Felles mål for linje for næringsmiddelteknikk	4
2.2	Mikrobiologi	5
2.3	Produksjonshygiene	8
2.4	Kjemi med næringsmiddelkjemi	10
2.5	Prosesslære	15
2.6	Råstoff-, produksjons- og ferdigvarekunnskap	17
Kapittel 3:	Vurdering	19
3.1	Hvorfor vurdering?	19
3.2	Hva skal vurderes?	19
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	19
3.4	Spesielle forhold	20
Vedlegg 1	
1.1	Fag- og timefordeling i teknisk fagskole, linje for  næringsmiddelteknikk	21
1.2	Moduler i teknisk fagskole, linje for næringsmiddelteknikk	22
Vedlegg 2	
Vurdering i teknisk fagskole, linje for næringsmiddelteknikk	23

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Produksjon av næringsmidler har dannet grunnlaget for liv og bosetning i Norge gjennom tidene, og mat har vært brukt både som bytte- og betalingsmiddel og som kostgrunnlag. Matvareproduksjon har tidligere vært et typisk håndverksfag. I dag skjer mye av produksjonen i store industribedrifter som spesialiserer seg på ulike bearbeidingsmetoder og produkter. Automatiseringsgraden øker, og behovet for spesialkunnskap blir stadig større, samtidig som den håndverksmessige produksjonen krever høy faglig kompetanse

Økende internasjonalisering vil gjennom utvidet markedstilgang gi grunnlag for vekst i norsk næringsmiddelindustri. Samtidig vil det føre til økt konkurranse mellom de ulike bedriftene innad i Norge. Hyppige endringer i nasjonale og internasjonale markeder vil påvirke arbeidsbetingelsene for næringsmiddelindustrien. Dette skaper utfordringer for bedriftene med hensyn til kompetente medarbeidere og evne til omstilling og kreativitet. Utdanningen dekker et vidt spekter, og en kan jobbe både innenfor produksjonsledelse og laboratorieteknikk. 

Tradisjonelle næringsmidler utgjør også i dag stor verdi. Bearbeidede produkter blir stadig vanligere, og helt nye næringsmiddelprodukter blir nå kommersielt produsert. Næringsmiddelindustrien produserer en rekke produkter ut fra svært forskjellig råstoff, og det produksjonsfaglige innholdet varierer mye mellom bedrifter og landsdeler. Det eksisterer likevel klare fellestrekk mellom produksjonsområdene.

En stor utfordring for arbeidstakere i næringsmiddelindustrien er å møte den teknologiske utvikling innen industrien. Et eksempel er bioteknologiske prosesser, som med utgangspunkt i biprodukter, vil skape helt nye nisjer i næringsmiddelindustrien. Videre vil bruk av informasjonsteknologi til kommunikasjon, informasjonsbehandling, automatisering, mekanisering og robotisering av produksjonsprosessen øke. En økende automatisering krever at bedriftene omstiller seg med hensyn til kompetanse blant ansatte og vil kreve medarbeidere med utdanning på høyt nivå.

Andre interessante utviklingstrekk ved næringsmiddelindustrien er at bedriftene utvikles og forbedres når det gjelder arbeidsmiljø, organisering av arbeidet og driftsteknisk utstyr. De fleste bedrifter innfører ulike kvalitetsstyringssystemer for å bli sterkere i konkurransen på et internasjonalt marked og for i økende grad å kunne ivareta kvaliteten i råstoffet.

En framtidsorientert norsk næringsmiddelindustri vil kreve medarbeidere som har evne til å omstille seg raskt og til å heve sin kompetanse i takt med den teknologiske utvikling.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn til teknisk fagskole, linje for næringsmiddelteknikk må søkeren normalt ha fullført fagutdanning med fagbrev innenfor fagområdet eller ha vitnemål fra annen relevant yrkesopplæring i videregående opplæring i tillegg til to års relevant praksis. Verdiskapningsåret i fagopplæringen utgjør det ene praksisåret.

1.3	Varighet

Teknisk fagskole linje for næringsmiddelteknikk er normalt 2-årig.

1.4	Innhold

Teknisk fagskole, linje for næringsmiddelteknikk består av allmenne fag, linjefag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
For å tilrettelegge opplæringen i teknisk fagskole for målgruppen voksne er det en forutsetning at læreplanen er delt inn i moduler. På denne måten kan ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse bli ivaretatt (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Etter to år i teknisk fagskole er man fagtekniker. Det er utarbeidet en beskrivelse av denne generelle teknikerkompetansen:

Fagteknikeren har kompetanse som kvalifiserer for arbeid og oppgaver på operasjonelt ledernivå innenfor ulike typer yrker i privat og offentlig arbeidsliv og forvaltning.

Fagteknikeren kan kombinere praktiske og teoretiske arbeidsoppgaver og ta et bevisst ansvar for samspillet mellom teknologi, miljø og samfunn både nasjonalt og internasjonalt.

Fagteknikeren kan stimulere til nyskaping, etablering og drift av ulik virksomhet og har grunnlag for undervisnings- og opplæringsvirksomhet.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 

For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag	Generell studiekompetanse
- totalt timetall	Timetall i grunn-kurs og VKI	Gjenstående timetall	
Norsk	523 timer	150 timer	373 timer	
Engelsk	187 timer	150 timer	37 timer	
Samfunnslære	75 timer	75 timer	0 timer	
Nyere historie	150 timer	0 timer	150 timer	
Matematikk	187 timer	112 timer	75 timer	
Naturfag	187 timer 	75 timer	112 timer	
Til sammen	1309 timer	562 timer	747 timer*	

*	I opplæringstilbud som er spesielt tilrettelagt for voksne, kan timetallet komprimeres til 2/3. For teknisk fagskole vil det da gjenstå ca. 500 timer for å oppnå generell studiekompetanse.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for linje for næringsmiddelteknikk

Studentene skal 

·	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver i henhold til gitte krav og spesifikasjoner

·	kunne planlegge, lede og kontrollere arbeid som utføres av andre

·	kunne sette seg inn i nye problemstillinger

·	ha kunnskaper om økonomi og administrasjon

·	kunne bruke grunnleggende metoder for kvalitetssikring og internkontroll og kunne lede kvalitetssikringsarbeidet for sitt ansvarsområde

·	kunne planlegge og gjennomføre arbeidet i tråd med gjeldende krav til helse, miljø og sikkerhet

·	kunne ta selvstendige avgjørelser, men også vise evne og vilje til å samarbeide med andre

·	kunne kommunisere med over- og underordnet i organisasjonen og med aktuelle eksterne instanser

·	vise en adferd som fremmer likeverd og likestilling

·	kjenne og kunne følge lover, forskrifter og regler som gjelder for næringsmiddelindustrien og de enkelte fagområdene

·	vise kreative, praktiske og eksperimentelle evner i løsning av oppgaver

·	kunne ta ansvar for egen læring

·	ha kunnskaper om og vise evne til å ivareta moralske og etiske verdier og krav som gjelder i samfunnet og på arbeidsplassen

·	kjenne til eget arbeidsområde og egen kompetanse og vite når annen fagkompetanse er nødvendig

·	ha forståelse og respekt for de ulike fagområdenes egenart

·	kjenne den betydning bransjen har hatt for samfunnsutviklingen nasjonalt og internasjonalt

·	kjenne til den teknologiske utviklingen i faget nasjonalt og internasjonalt og hvordan den nye teknologien skal brukes

·	ha kunnskaper og systemforståelse som kan danne grunnlag for videre utdanning og yrkesvalg

·	innenfor alle linjefag ha kunnskap om den IT som benyttes i næringsmiddelindustrien

2.2	Mikrobiologi 

Mål 1
Studentene skal ha kunnskaper om mikrobiologi og cellebiologi og om cellekomponenters oppbygning og funksjon. De skal kunne drøfte etiske aspekter ved bruk av genteknologi i næringsmiddelindustrien

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kjenne til mikrobiologiens historiske utvikling

1b	kunne gjøre rede for eukaryote og prokaryote cellers oppbygning og funksjon

1c	kunne gjøre rede for mikroorganismenes systematiske inndeling, egenskaper og utseende

1d	kunne gjøre rede for nukleinsyrenes oppbygning og funksjon under normal celleaktivitet, vekst og celledeling 

1e	kunne gjøre rede for anaerob og aerob respirasjon

1f	kunne gi eksempler på mikrobiell aktivitet og dennes rolle i naturen

1g	kunne drøfte områder der genteknologi kan brukes og hvilke metoder som benyttes

1h	kunne vurdere fordeler og ulemper ved bruk av genteknologi

Mål 2
Studentene skal ha kunnskaper om nyttige mikroorganismer og kunne drøfte hvordan disse kan brukes i næringsmiddelindustrien

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne gjøre rede for mikroorganismer som brukes i næringsmidler og ha kunnskaper om deres vekstkrav og bruksområder

2b	kunne vurdere hva som ligger i begrepet renkulturer og hvordan disse brukes 

2c	kjenne til hvordan mikroorganismenes egenskaper kan endres ved bruk av genteknologi

Mål 3
Studentene skal ha kunnskaper om mikroorganismer som kan ødelegge næringsmidler, hvordan disse kan forårsake matbårne sykdommer og kunne drøfte faktorer som påvirker immunresponsen hos mennesket

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne gjøre rede for ulike typer mikroorganismer som kan føre til forråtnelse eller annen type ødeleggelse av næringsmidler, samt deres vekstkrav

3b	kunne gjøre rede for ulike forråtnelses- eller ødeleggelsesmekanismer og forråtnelsesprodukter

3c	kunne orientere om menneskets immunapparat og kunne gjøre rede for ulike faktorer som kan påvirke immunresponsen

3d	kunne gjøre rede for ulike typer virus, prioner og en- og flercellede parasitter som kan forekomme i næringsmidler og for hvilken betydning bakteriofager kan ha ved framstilling av næringsmidler

3e	kunne gjøre rede for patogene mikroorganismer og deres smitte- og kontamineringsveier

Mål 4
Studentene skal ha kunnskaper om sammenhengen mellom fysiske og kjemiske miljøfaktorer og kunne vurdere ulike miljøfaktorers betydning for vekst og overlevelse av mikroorganismer generelt og i ulike næringsmidler

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne klassifisere mikroorganismer etter ulike vekstkrav og kunne knytte disse til ulike næringsmidler

4b	kunne vurdere betydningen av ulike miljøfaktorer for vekst og overlevelse av mikroorganismer

4c	kunne vurdere hvordan mikrobiell vekst i næringsmidler kan begrenses ved hjelp av "hinder"-teknologi

4d	kunne forutsi vekst og overlevelse for ulike typer mikroorganismer 

4e	kjenne til temperaturens betydning for en renkulturs egenskaper og innvirkning på produkter

Mål 5
Studentene skal kunne bruke ulike mikrobiologiske laboratorieteknikker og metoder, kunne vurdere og presentere resultatene og kunne behandle mikroorganismer på en forsvarlig måte

Hovedmomenter
Studentene skal

5a	kunne lage preparater for mikroskopering

5b	kunne bruke ulike dyrkingsteknikker

5c	kunne dyrke ulike mikroorganismer på ulike typer agar og kunne identifisere 
dem på bakgrunn av utseende og biokjemiske reaksjoner samt vekst på selektiv agar

5d	kunne måle mikroorganismers vekst og kunne vurdere kvaliteten av en renkultur

5e	kunne bruke ulike metoder for hygienekontroll og minst én anerkjent hurtig-
metode for påvisning av mikroorganismer

5f	kunne forberede og utføre mikrobiologiske undersøkelser av råvarer, ferdigprodukter og vann. Kunne vurdere resultatene av undersøkelsene ut i fra 
retningslinjer for kvalitet og hygiene

5g	kjenne til kriterier for kvalitetssikring og akkreditering av laboratorier

5h	kunne utføre autoklavering og tørrsterilisering og kunne håndtere og destruere infisert materiale

2.3	Produksjonshygiene

Mål 1
Studentene skal kunne utarbeide en renholdsplan og kunne instruere og lede renholdsarbeid 

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne veilede i riktig bruk av renholdsplanen 

1b	kunne vurdere bruk av ulike typer vaske- og desinfeksjonsmidler og effekten av vaske- og desinfeksjonsmidler på overflater/utstyr og overfor mikroorganismer

1c	kunne behandle avfall og kunne vurdere utstyr, metoder og rutiner for renhold, desinfeksjon og personlig hygiene

1d	kunne følge lover og forskrifter for bruk og lagring av kjemikalier til bruk i renholdet, herunder datablader og verneutstyr

1e	kunne gjøre rede for hva biofilmer er og for hvordan disse kan forebygges og bekjempes ved vask og desinfeksjon

1f	kunne diskutere hvordan produksjonshygienen inngår som et ledd i bedriftens kvalitetssikringsarbeid

1g	kunne behandle avfall på en korrekt måte

Mål 2
Studentene skal kjenne til krav som stilles til overflater og utstyr med hensyn til vaskbarhet

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kjenne til ulike typer materialer som kan brukes i utstyr og innredning og kunne foreslå valg av egnede materialer

2b	kunne gjøre rede for krav til utforming av utstyr, maskiner, rør, ventiler og pumpesystemer, herunder krav til sveiser, koplinger og pakkbokser for god vaskbarhet og hygiene

2c	kjenne til vedlikeholdskrav med hensyn til å sikre god hygiene

Mål 3
Studentene skal kunne følge prinsippene for soneinndeling i en bedrift

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne vurdere hensiktsmessig trafikkflyt av varer og personer i et produksjonslokale og kunne unngå krysskontaminering mellom råvarer og ferdigvarer

3b	kunne gjøre rede for ulike smitte- og spredningsveier for mikroorganismer i en bedrift og for hvordan smitte- og spredningsveier kan brytes

3c	kunne vurdere resultatene av hygieneundersøkelser ut fra retningslinjer og kunne presentere disse på en hensiktsmessig måte

3d	kunne gjøre rede for aktuelle fremgangsmåter ved påvisning av indikatororganismer i ferdigvarer

Mål 4
Studentene skal kjenne kravene som til enhver tid er satt til prosessvann og til behandling av slikt vann

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne gjøre rede for kravene som stilles til prosessvann innen ulike bransjer og deler av produksjonen

4b	kunne gjøre rede for ulike metoder for rensing og bearbeiding av vann

2.4	Kjemi med næringsmiddelkjemi

Mål 1
Studentene skal kunne forklare oppbygningen av det periodiske system og egenskapene til uorganiske stoffer og deres forbindelser 

Hovedmomenter
Studentene skal 

1a	kunne kjøre rede for periodesystemet 

1b	kjenne til de viktigste stoffene i hovedgruppene og sidegruppene 

Mål 2
Studentene skal kunne navnsette og forklare kjemiske bindingsforhold til uorganiske stoffer og deres forbindelser

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne gjøre rede for ioneforbindelser, elektronparbindinger, metallbindinger og molekylbindinger

2b	kunne forklare kjemiske bindingers betydning for stoffers egenskaper

2c	kunne gjøre rede for IUPACs navnsettingsregler

Mål 3
Studentene skal ha kunnskaper om aktuelle stoffers forekomst og naturlige kretsløp. Studentene skal kjenne til miljømessige forhold knyttet til bruk og framstilling av uorganiske stoffer og deres forbindelser. De skal kunne vurdere hvordan menneskelige aktiviteter påvirker kretsløpene lokalt og globalt

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne gjøre rede for nitrogenets kretsløp i naturen

3b	kunne drøfte betydningen av nitrogen, fosfor og svovel i gjødselsstoffer og miljømessige forhold knyttet til nitrater, fosfater og sulfater

3c	kunne gjøre rede for miljømessige forhold knyttet til framstilling og bruk av klorholdige forbindelser

3d	kunne gjøre rede for årsaken til og virkninger av luftforurensninger

3e	kunne forklare årsaker til og virkninger av fotokjemiske oksidanter

3f	kunne gjøre rede for ulike typer klimagasser og kunne drøfte drivhuseffekten

3g	kunne gjøre rede for ozonlagets betydning, hvilke gasser som har innvirkning på ozonlaget og forklare de kjemiske reaksjoner som skjer når ozonlaget reduseres 

3h	kunne gjøre rede for miljømessige forhold knyttet til tungmetallene og deres forbindelser

3i	kunne gjøre rede for årsaker til og virkninger av sur nedbør og kunne gjøre rede for  hvordan alkaliteten i vann motvirker de uheldige virkningene av sur nedbør

3j	kunne drøfte miljømessige forhold knyttet til løselighet av salter i naturen

Mål 4
Studentene skal kunne foreta støkiometriske og volumetriske beregninger

Hovedmomenter
Studentene skal 

4a	kunne drøfte molbegrepet

4b	kunne utføre beregninger knyttet til sammenhengen mellom mol, molmasse og masse

4c	kunne vurdere og utføre beregninger knyttet til konsentrasjonsenheter som molaritet, molbrøk, molalitet, masseprosent, volumprosent, ppm og ppb

4d	kunne utføre konsentrasjonsberegninger ved fortynning av løsninger

Mål 5
Studentene skal ha kunnskaper om drivkrefter som fører til kjemiske reaksjoner, kjemiske likevekter og forskyvning av disse og kunne foreta likevektsberegninger

Hovedmomenter
Studentene skal 

5a	kjenne til entalpi, entropi og fri energi

5b	kjenne til begrepene reversible og irreversible reaksjoner og kjemisk likevekt

5c	kjenne til Le Châteliers prinsipp og kunne anvende dette 

5d	kjenne til sammenhengen mellom aktiveringsenergi og reaksjonshastigheter og kjenne til katalysatorer og inhibitorer

5e	kunne balansere red-oks ligninger

Mål 6
Studentene skal ha kunnskaper om løsninger og kunne foreta beregninger av løslighet 

Hovedmomenter
Studentene skal

6a	kunne gjøre rede for ulike typer løsninger og egenskapene til disse og kunne drøfte betydningen av ioneprodukt og løselighetsprodukt	  

6b	kunne utføre beregninger på mettede og umettede løsninger

6c	kunne utføre beregninger ved fellesioneffekt

6d	kunne gjøre rede for hydratisering og kompleksdannelse

6e	kunne foreta beregninger på surhetsgrad i sterke og svake protolytter

6f	kunne foreta beregninger ved nøytralisasjon og andre blandingsforhold av sterke syrer og baser

6g	kunne drøfte hvordan sammensetningen av buffere påvirker bufferevnen

Mål 7
Studentene skal ha kunnskaper om den organiske kjemiens utvikling og historie og om den betydning organisk kjemi har innenfor industri og samfunnsliv

Hovedmomenter
Studentene skal

7a	ha kjennskap til den organiske kjemiens fremvekst i 1820-40 årene, dens raske utvikling i 2. halvdel av det 19. århundre og fram til i dag

7b	ha kjennskap til den store utbredelse og betydning av organiske stoffer innenfor industri og dagligliv i dagens samfunn 

Mål 8
Studentene skal ha kunnskaper om forekomsten av, oppbygningen av og egenskapene til organiske stoffer 

Hovedmomenter
Studentene skal

8a	kunne gi eksempler på i hvilke sammenhenger moderne næringsmiddelindustri bruker kunnskaper fra den organiske kjemien

8b	kjenne til oppbygningen av alkaner, alkener og alkyner, både alifatiske og sykliske

8c	kjenne til funksjonelle gruppers betydning for organiske stoffers egenskaper

8d	kjenne til kjemiske og fysiske egenskaper ved organiske stoffer 

8e	kjenne til kjemiske egenskaper ved enverdige og flerverdige alkoholer, etere, aldehyder og ketoner

8f	kjenne til kjemiske egenskaper ved karboksylsyrer og estere

8g	kjenne til de kjemiske egenskapene til aminer og aminosyrer, herunder deres egenskaper som protolytter

8h	kjenne til peptidkopling og oppbygningen av proteiner

8i	kjenne til aminers forekomst som nedbrytningsprodukter av protein

Mål 9
Studentene skal ha kunnskaper om struktur- og bindingsforhold og de viktigste generelle begreper innen organisk kjemi. De skal ha kunnskaper om IUPACs navnsettingsregler

Hovedmomenter
Studentene skal 

9a	kunne gjøre rede for bruttoformler, strukturformler og empiriske formler, mettede og umettede forbindelser

9b	kunne gjøre rede for de forskjellige former for isomeri

9c	kunne gjøre rede for IUPACs regler for nomenklatur av organiske forbindelser og kjenne trivialnavnene til sentrale stoffer

Mål 10
Studentene skal ha kunnskaper om næringsstoffers oppbygning og egenskaper og om biokjemiske prosesser og egenskaper knyttet til disse

Hovedmomenter
Studentene skal

10a	kjenne til proteinenes ulike oppgaver i kroppen

10b	kunne forklare proteinenes forhold til temperatur, pH og vannbindingsevne

10c	kunne forklare enzymers virkemåte og hvordan enzymene deltar i oppbyggings- og nedbyggingsprosesser i levende organismer, råstoff og ferdigvarer

10d	kunne forklare virkemåten og oppgavene til ko-enzymer og vitaminer 

10e	kunne bruke begrepet biologisk verdi (BV) til å forklare ulike næringsmidlers ernæringsmessige verdi

10f	kunne forklare lipidenes fysikalske egenskaper ut fra kjemisk oppbygging

10g	kunne bruke kunnskap om harskningsprosesser i fett til å foreslå konserveringsmetoder for ulike næringsmidler

10h	kunne forklare karbohydratenes egenskaper ut fra kjemisk oppbygging

10i	kunne vurdere bruken av ulike typer proteiner og karbohydrater som geldannere i næringsmidler

10j	kjenne til ulike former for bruningsreaksjoner i næringsmidler

Mål 11
Studentene skal ha kunnskaper om metabolske reaksjonsveier i cellene 

Hovedmomenter
Studentene skal

11a	kjenne til hvordan proteiner nedbrytes og hvilke nedbrytningsprodukter de gir

11b	kjenne til hvordan fett nedbrytes og utnyttes i cellen gjennom beta-oksidasjon

11c	kunne gjøre rede for cellers opptak av proteiner, karbohydrater og fettstoffer og kunne gjøre rede for enzymers funksjon og virkemåte

11d	kunne gjøre rede for aktuelle fremgangsmåter ved påvisning av indikatororganismer  i ferdigvarer

Mål 12
Studentene skal kunne bruke analyser for kvantitativ påvisning av næringsstoffer, vann, salt og nedbrytingsprodukter og kunne presentere og vurdere resultatene i henhold til gjeldende retningslinjer

Hovedmomenter
Studentene skal

12a	kunne foreta analyser av proteiner, fett, karbohydrater, vann, salt, tørrstoff og aske etter godkjente retningslinjer og metoder og kunne presentere resultatene på en oversiktlig måte 

12b	kunne bruke aktuelle hurtigmetoder i forbindelse med produksjon

12c	kunne finne vannaktiviteten (aw) i et næringsmiddel

12d	kunne påvise nedbrytingsprodukter fra proteiner som TMA-O, TMA, TVN

12e	kjenne til metoder for påvisning av vitaminer, mineraler og sporstoffer og kjenne til hvordan kvalitativ analyse av fett, proteiner og karbohydrater utføres

12f	kjenne til ulike metoder for måling av viskositet og tekstur

2.5	Prosesslære

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere produksjonslinjer og kunne velge ut aktuell teknologi i  små og store bedrifter i næringsmiddelindustrien

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne bruke prosess- og instrumentflytskjema med tanke på sikring av produkter, helse og miljø

1b	kjenne til de vanligste maskiner, relevant utstyr og aktuelle produksjonlinjer i næringsmiddelindustrien

1c	kunne vurdere de mest aktuelle kraftoverføringer som benyttes i næringsmiddelindustrien

1d	kunne vurdere de mest aktuelle transporttekniske løsninger

1e	kunne vurdere og bruke måle- og reguleringsteknisk utstyr

1f	kunne vurdere kulde- og varmetekniske løsninger

1g	kunne gjøre rede for automatiserte styringssystemer

Mål 2
Studentene skal kunne organisere og lede vedlikeholdsarbeid i bedriften

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne utføre enkelt vedlikehold

2b	kunne organisere bedriftens vedlikeholdsoppgaver

2c	kunne forklare sammenhengen mellom driftssikkerhet og vedlikehold

2d	kunne vurdere forebyggende vedlikehold i bedriften

2e	kunne kommunisere og fremme nødvendigheten av riktig vedlikehold

Mål 3
Studentene skal kunne vurdere miljøet i og utenfor bedriften i henhold til nasjonale og internasjonale standarder

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne vurdere miljøet i produksjonsprosessen

3b	kunne vurdere og foreslå ENØK-tiltak i produksjonsprosessen

3c	kunne gjøre rede for begreper, merking og faremomenter innen helse miljø og sikkerhet

3d	kunne foreslå arbeidsmiljøtiltak i bedriften

3e	kunne vurdere utslipp i henhold til nasjonale og internasjonale standarder

2.6	Råstoff-, produksjons- og ferdigvarekunnskap

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere kvaliteten på ulike råvarer og mellomprodukter som brukes i næringsmiddelindustrien og kunne drøfte de faktorene som kan påvirke de ulike råvarenes kvalitet med hensyn til ernæring, helse og miljø

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne gjøre rede for de viktigste faktorene som kan påvirke råvarenes kvalitet før de leveres til bedriften og kunne vurdere råvarenes kvalitet ved mottak

1b	kunne vurdere sensorisk kvalitet av aktuelle råvarer og mellomprodukter som ledd i kvalitetsovervåkningen

1c	kunne oppbevare og behandle de vanligste råstoffene på en kvalitetsmessig korrekt måte og kjenne konsekvensene ved feil behandling

1d	kunne vurdere kvaliteten på råstoff som brukes i næringsmiddelindustrien og kunne påvise og forklare årsakene til eventuelle kvalitetsfeil

1e	kjenne råvarenes næringsinnhold og sammensetning og kunne beregne næringsinnhold i disse

1f	kunne gjøre rede for helse- og miljøfarer forbundet med håndtering av råvarer 

Mål 2
Studentene skal ha kunnskaper om framstilling av ulike næringsmidler,  kunne drøfte  faktorer som kan påvirke produktets kvalitet under framstilling og lagring

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne gjøre rede for ulike framstillings- og konseveringsmåter av næringsmidler og kunne forklare flytskjema for disse prosessene i næringsmiddelindustrien

2b	kunne gjøre rede for virkemåten til hjelpe- og tilsetningsstoffer som brukes i næringsmiddelindustrien og kunne bruke de på en forskriftsmessig måte

2c	kjenne ferdigvarenes sammensetning og kunne beregne næringsinnhold i disse

2d	kunne gjøre rede for helse- og miljøfarer forbundet med bruk av ulike hjelpe-og tilsettingstoffer 

2e	kunne gjøre rede for holdbarhet av næringsmidler

2f	kunne vurdere faktorer som påvirker produktets kvalitet og holdbarhet

2g	kunne utføre kalkulasjon og reseptberegning ved hjelp av IT

Mål 3
Studentene skal kunne merke og emballere produkter etter gjeldende forskrifter og ut fra hensyn til ressursutnytting

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kjenne til reglene for varedeklarering og kunne gjøre rede for kravspesifikasjoner og merkeforskrifter

3b	kunne gjøre rede for emballasjetyper som brukes i næringsmiddelindustrien og deres bruksområder

3c	kunne vurdere miljømessige forhold ved emballering

3d	kunne kontrollere og velge riktig emballasje

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere studenten, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt studenten er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle studenten
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse studenten har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de felles mål for linjefagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er studentenes helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av studentene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere studenter og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpe-middel i vurderingsarbeidet underveis kan være at studenten fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i terminkarakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

Denne læreplanen omfatter to års opplæring og eksamenene må fordeles over to år.

I løpet av skoleåret skal alle studenter gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og linjefag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i teknisk fagskole, linje for 	næringsmiddelteknikk

Felles allmenne fag
		Totalt antall timer	
Norsk	373 timer x 2/3	248*	
Engelsk	37 timer x 2/3	25*	
Nyere historie	150 timer x 2/3	100* 	
Matematikk	75 timer x 2/3	50*	
Naturfag	112 timer x 2/3	75*	
			
Fellesfag			
Økonomistyring		112	
Organisasjon og ledelse		112	
Markedsføringsledelse		76	
			
Linjefag		1520	
Mikrobiologi		228	
Produksjonshygiene		152	
Kjemi med næringsmiddelkjemi		304	
Prosesslære		380	
Råstoff-, produksjons- og ferdigvarekunnskap		
456	
			
Valgfag		300	
			
Til sammen		2618	

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltstudenter som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

1.2	Moduler i teknisk fagskole, linje for næringsmiddelteknikk

Linjefag	Moduler	Totalt antall timer	
Mikrobiologi	Modul 1: Mål 1
Modul 2: Mål 2, 3 og 4
Modul 3: Mål 5	38
114
76	
Produksjonshygiene	Modul 1: Mål 1 og 4
Modul 2: Mål 2
Modul 3: Mål 3	76
38
38	
Kjemi med næringsmiddelkjemi	Modul 1: Mål 1-10
Modul 2: Mål 11-12	114
190	
Prosesslære	 Modul 1: Mål 1
 Modul 2: Mål 2
 Modul 3: Mål 3	190
95
95	
Råstoff-, produksjons- 
og ferdigvarekunnskap	Modul 1: Mål 1
Modul 2: Mål 2
Modul 3: Mål 3	133
209
114	

Vedlegg 2

Vurdering i teknisk fagskole, linje for næringsmiddelteknikk

Standpunktkarakterer
Det gis standpunktkarakterer i alle fag.

Eksamensordning og eksamensform i teknisk fagskole, linje for næringsmiddelteknikk

Felles allmenne fag:	Norsk: Alle studenter skal opp til eksamen i norsk hovedmål skriftlig og norsk sidemål skriftlig. Oppgavene utarbeides sentralt med sentral sensur. Studentene kan i tillegg trekkes ut til lokal muntlig eksamen i norsk.
	Matematikk: Studentene kan trekkes ut til eksamen som består av en skriftlig og en muntlig del. Skriftlig eksamen utarbeides sentralt med sentral sensur. Lokal muntlig eksamen utarbeides etter sentrale retningslinjer.
	Engelsk: Studentene kan trekkes ut til skriftlig eller muntlig eksamen. Eksamensoppgavene til skriftlig eksamen utarbeides sentralt med sentral sensur. Lokal muntlig eksamen utarbeides etter sentrale retningslinjer.
	Naturfag: Studentene kan trekkes ut til lokal muntlig eksamen med eksperimentelt innslag etter sentrale retningslinjer.
		Nyere historie: Studentene kan trekkes ut til lokal muntlig 	eksamen etter sentrale retningslinjer.

Fellesfag:	Økonomistyring, organisasjon og ledelse, markedsføringsledelse: Alle studenter skal opp til en skriftlig tverrfaglig eksamen der alle tre fagene inngår.

	Eksamensoppgavene for en slik tverrfaglig eksamen utarbeides sentralt med sentral sensur.

Linjefag:	Studentene skal trekkes ut til minst ett linjefag. Eksamensform: Skriftlig. 
	Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

	Alle studenter skal gjennomføre en tverrfaglig prosjekteksamen hvor linjefagene inngår. Eksamensform: Skriftlig og muntlig.

Det vil være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

Det vises til sentrale retningslinjer for lokalt og sentralt gitt eksamen i Reform 94.