Title: Læreplan Teknisk Fagskole Kjemi og Prosess
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

18

Læreplan for teknisk fagskole

Linje for kjemi og prosess

Oslo, august 1998
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Varighet	1
1.4	Innhold	2
1.5	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for linjefagene	3
2.2	Felles linjefag	3
2.2.1	Helse, miljø og sikkerhet	3
2.2.2	Materiallære	3
2.2.3	Generell og uorganisk kjemi	3
2.2.4	Grunnleggende organisk kjemi	3
2.2.5	Fysikk	3
2.2.6	Grunnleggende kjemiteknikk	3
2.2.7 	Matematikk (2MX)	3
2.3	Fordypningsområde kjemi	3
2.3.1	Fysikalsk og instrumentell kjemi	3
2.3.2	Organisk kjemi	3
2.3.3	Kjemiteknikk	3
2.4	Fordypningsområde prosess	3
2.4.1	Kjemiteknikk	3
2.4.2	Vedlikehold og driftsutstyr	3
2.4.3	Prosesskontroll	3
Kapittel 3:	Vurdering	3
3.1	Hvorfor vurdering?	3
3.2	Hva skal vurderes?	3
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	3
3.4	Spesielle forhold	3
Vedlegg 1
1.1	Fag- og timefordeling i teknisk fagskole, linje for kjemi og prosess	3
1.2	Moduler i teknisk fagskole, linje for kjemi og prosess	3
Vedlegg 2
Vurdering i teknisk fagskole, linje for kjemi og prosess	3

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Norsk kjemisk industri har i hele sin historie måttet tilpasse seg til tidens krav, utfordringer og etterspørselsmønstre. De stadig strengere krav til produksjonsmetoder, innføring av høyteknologi, kvalitetssikring av utstyr og arbeidsoppgaver har økt behovet for handlingskompetanse. Konkrete krav stilles til faglig kompetanse for den enkeltes jobb og sertifisering for utførelse av kritiske jobber. Omfattende opplæring og etter- og videreutdanning må nødvendigvis inngå som et ledd i denne utviklingen.

Det er av største viktighet å ha god kontroll over alle operasjoner i en produksjonsprosess, da til dels store verdier forvaltes, og en liten unøyaktighet kan gi meget store økonomiske utslag. Korrekte målinger, analyser og kontrollerte driftsforhold skal sørge for at forurensning av produkter og omgivelser ikke oppstår. Omfattende tiltak er satt i verk med kontrollprosedyrer og rutiner så vel som tekniske installasjoner for å sikre en mest mulig miljøvennlig produksjon. Sikkerhets- og beredskapsrutiner, inspeksjons- og vedlikeholdsprogram, utslippskontroll, avfallshåndtering og energispareprogram er gjennomført både av økonomiske og miljømessige grunner.

Tilgangen til teknologisk kompetanse og lederkompetanse vil være avgjørende for kjemisk industris konkurransekraft i neste århundre. Videreutdanning og egenutvikling for de ansatte gir større verdiskapning i bedriften. Selv med automatisk utstyr i produksjon og leveranser, er det menneskene med sine faglige kunnskaper, ferdigheter og holdninger, med evne til samarbeid og oppfinnsomhet og et ønske om å bruke og videreutvikle denne kompetansen, som vil være en avgjørende faktor for en bedrifts framtid.

Linjen for kjemi og prosess vektlegger arbeidsledelse, produksjon, vedlikehold, kvalitetssikring og konstruksjon, og sikrer at fagteknikeren etter endt opplæring kan gå inn blant annet som førstelinjeledere, arbeidsledere og skiftledere, tekniske assistenter og driftsassistenter samt faglærere, instruktører og annet opplæringspersonell, på land og offshore. Fagteknikeren vil også arbeide i offentlige og private laboratorier.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn på teknisk fagskole, linje for kjemi og prosess, må søkeren normalt ha fullført fagutdanning med fagbrev innenfor fagområdet eller ha vitnemål fra annen yrkesutdanning i videregående opplæring i tillegg til to års relevant praksis. Verdiskapningsåret i fagopplæringen utgjør det ene praksisåret.

1.3	Varighet

Teknisk fagskole, linje for kjemi og prosess er normalt 2-årig.

1.4	Innhold

Teknisk fagskole, linje for kjemi og prosess består av allmenne fag, linjefag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
For å tilrettelegge opplæringen i teknisk fagskole for voksne, er det en forutsetning at læreplanen er delt inn i moduler. På denne måten kan ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse bli ivaretatt (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Etter to år i teknisk fagskole er man fagtekniker. Det er utarbeidet en beskrivelse av denne generelle teknikerkompetansen:

Fagteknikeren har kompetanse som kvalifiserer for arbeid og oppgaver på operasjonelt ledernivå innenfor ulike typer yrker i privat og offentlig arbeidsliv og forvaltning.

Fagteknikeren kan kombinere praktiske og teoretiske arbeidsoppgaver og ta et bevisst ansvar for samspillet mellom teknologi, miljø og samfunn både nasjonalt og internasjonalt.

Fagteknikeren kan stimulere til nyskaping, etablering og drift av ulik virksomhet og har grunnlag for undervisnings- og opplæringsvirksomhet.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer*

*	I opplæringstilbud som er spesielt tilrettelagt for voksne, kan timetallet komprimeres til 2/3. For teknisk fagskole vil det da gjenstå ca. 500 timer for å oppnå generell studiekompetanse.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for linjefagene

Studentene skal

·	kunne instruere og lede et arbeidsteam

·	kunne bruke sine kunnskaper og erfaringer til å løse aktuelle arbeidsoppgaver og til å møte utfordringer ved hjelp av systematiske metoder for problemløsning

·	kunne arbeide med kjemiske stoffer og produkter i tråd med gjeldende regler og forskrifter for helse, sikkerhet og indre og ytre miljø

·	kunne arbeide selvstendig og planmessig

·	kunne arbeide sammen med andre både innenfor og på tvers av faggrensene

·	kunne innhente informasjon fra ulike kilder og kunne bruke informasjonsteknologi

·	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver både på norsk og engelsk

·	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

·	kunne følge de etiske prinsippene som gjelder for faget

·	kunne ta ansvar for egen læring og vise kreativitet ved faglige utfordringer

·	kunne holde seg orientert om fagområdets utvikling nasjonalt og internasjonalt

2.2	Felles linjefag

2.2.1	Helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Studentene skal kunne utøve HMS-ledelse og kunne iverksette tiltak for å forebygge ulykker eller skader på personer

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne forklare hvilke generelle forholdsregler som må tas ved arbeid med farlige stoffer og kjenne til henvisningene til produktdatablader, transportuhellskort m.m.

1b	kunne kartlegge organiseringen av HMS-arbeidet i en virksomhet

1c	kunne gjøre rede for hvilke konsekvenser ev. utslipp fra en prosess kan ha for det indre og ytre miljø og kunne minimalisere disse

1d	kunne foreslå og iverksette ulike tiltak for HMS-arbeidet i en virksomhet

1e	kunne forebygge skader, uhell og brann og kunne følge varslingsrutiner

1f	kunne utarbeide rutiner og instrukser for varsling og rapportering ved skader og uhell og kunne sikre arbeidsstedet

1g	kunne velge og bruke personlig verneutstyr

1h	kunne forklare hensikten med avviksregistrering og avviksbehandling og planlegge og delta ved gjennomføring av internrevisjon

1i	kunne utarbeide rutiner for kvalitetssikring

Mål 2
Studentene skal kjenne til de lovene og forskriftene som gjelder for HMS-arbeidet i en bedrift

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne gjøre rede for sentrale definisjoner og begreper i forskrift om internkontroll og for internkontrollsystemets oppbygning

2b	kunne forklare hensikten med dokumentasjonsplikten i internkontrollsystemet

2c	kunne gjøre rede for arbeidsmiljøloven, forurensningsloven, lov om brannfarlige varer m.m. og tilhørende forskrifter

2d	kjenne til eieres, lederes og ansattes plikter og rettigheter og kunne foreslå og gjennomføre arbeidsmiljøtiltak i sin bedrift

2.2.2	Materiallære

Mål 1
Studentene skal kunne velge ulike materialer til bruk i industrien

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne vurdere ulike ståltyper, støpejern og metallegeringer ut fra deres egenskaper og bruksområder

1b	kunne vurdere ulike plasttyper, keramer, glass og kompositter ut fra deres egenskaper og bruksområder

1c	kunne vurdere sponfraskillende metoder og kunne gjøre rede for sveising, støping og plastisk formgivning

Mål 2
Studentene skal kunne vurdere forskjellige metoder for destruktiv og ikke-destruktiv materialprøving og forskjellige typer skader på ulike materialer

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne gjøre rede for strekkprøving, slagseighetsprøving, hardhetsprøving, utmattingsprøving og herdbarhetsprøving og kunne vurdere resulater

2b	kunne vurdere valg av NDT som f. eks. radiografi, ultralyd, penetrant og induktive metoder

2c	kunne sammenligne seige og sprøe brudd og kunne vurdere årsaken til disse

Mål 3
Studentene skal kunne vurdere mulige årsaker til korrosjon. De skal kunne vurdere ulike metoder for beskyttelse av materialer

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne vurdere årsakene til tørr og våt korrosjon, gropkorrosjon, spaltkorrosjon, spenningskorrosjon, galvanisk korrosjon, turbulenskorrosjon, kavitasjonskorrosjon, utmattingskorrosjon, mikrobiologisk korrosjon og interkrystallinsk korrosjon

3b	kunne vurdere årsakene til selektiv korrosjon og hydrogensprøhet

3c	kunne vurdere ulike metoder for korrosjonsbeskyttelse

3d	kunne vurdere bruksområder for og beskyttelse av plast, gummi, keramer m.m.

Mål 4
Studentene skal kunne vurdere stål, stållegeringer og metallers sveisbarhet. De skal kunne vurdere behov for og resultat av ulike typer varmebehandling

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne vurdere krystall- og mikrostrukturen i stål- og stållegeringer

4b	kunne tolke enkle tilstandsdiagrammer

4c	kunne vurdere behov for og resultat av normalisering, spenningsgløding, herding og mykgløding

4d	kunne vurdere ulike typer sveisefeil som varmsprekker, kaldsprekker, porer, slagginneslutninger og geometriske feil

2.2.3	Generell og uorganisk kjemi

Mål 1
Studentene skal kunne forklare periodesystemet og egenskapene til uorganiske stoffer og deres forbindelser

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne gjøre rede for periodesystemets inndeling

1b	kunne gjøre rede for og kjenne til de periodiske forandringene med hensyn til uorganiske stoffers fysikalske egenskaper

1c	kunne gjøre rede for de viktigste egenskapene for stoffene i hovedgruppene

1d	kunne gjøre rede for de viktigste egenskapene for stoffene i sidegruppene

Mål 2
Studentene skal kunne forklare de kjemiske bindingsforholdene til uorganiske stoffer og deres forbindelser

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne gjøre rede for ionebindinger, elektronparbindinger, metallbindinger og molekylbindinger

2b	kunne forklare kjemiske bindingers betydning for stoffers egenskaper

Mål 3
Studentene skal kunne gjøre rede for IUPACs regler for navnsetting av uorganiske forbindelser

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne benytte IUPACs regler for navnsetting av ikke-metallforbindelser

3b	kunne benytte IUPACs regler for navnsetting av metallforbindelser

3c	kunne benytte IUPACs regler for navnsetting av komplekse forbindelser

Mål 4
Studentene skal kjenne til framstillingsmetoder for og anvendelse av vanlige uorganiske stoffer og noen av deres forbindelser og legeringer

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne gjøre rede for hovedprinsippene ved fremstilling av metaller og andre viktige uorganiske forbindelser

4b	kunne gjøre rede for metallenes karakteristiske egenskaper

4c	kunne gjøre rede for de viktigste metall-legeringene

Mål 5
Studentene skal kjenne til aktuelle stoffers naturlige kretsløp og miljømessige forhold knyttet til bruk og framstilling av uorganiske stoffer og deres forbindelser. De skal kunne vurdere hvordan menneskelige aktiviteter påvirker kretsløpene lokalt og globalt. Studentene skal kjenne til toksikologiske effekter av uorganiske stoffer på mennesker

Hovedmomenter
Studentene skal

5a	kunne drøfte betydningen av nitrogen, fosfor og svovel i gjødselsstoffer og miljømessige forhold knyttet til nitrater, fosfater og sulfater

5b	kunne vurdere miljømessige forhold knyttet til framstilling og bruk av halogenforbindelser

5c	kunne gjøre rede for miljømessige forhold knyttet til tungmetallene og deres forbindelser

5d	kunne gjøre rede for årsaker til og virkninger av sur nedbør

5e	kunne gjøre rede for noen uorganiske stoffers biologiske virkninger

Mål 6
Studentene skal kunne foreta støkiometriske og volumetriske beregninger

Hovedmomenter
Studentene skal

6a	kunne drøfte molbegrepet

6b	kunne utføre beregninger knyttet til sammenhengen mellom mol, molmasse og masse

6c	kunne vurdere og utføre beregninger knyttet til konsentrasjonsenheter som molaritet, molbrøk, molalitet, masseprosent, volumprosent, ppm og ppb

6d	kunne utføre konsentrasjonsberegninger ved fortynning av løsninger

Mål 7
Studentene skal kunne forklare drivkreftene som fører til kjemiske reaksjoner, kjemiske likevekter og forskyving av disse og kunne foreta likevektsberegninger

Hovedmomenter
Studentene skal

7a	kunne gjøre rede for entalpi, entropi og fri energi

7b	kunne gjøre rede for begrepene reversible og irreversible reaksjoner og kjemisk likevekt

7c	kunne gjøre rede for Le Châteliers prinsipp og kunne anvende dette

7d	kunne forklare sammenhengen mellom aktiveringsenergi og reaksjonshastigheter og kunne vurdere katalysatorer og inhibitorer

7e	kunne utføre beregninger av gasslikevekter basert på likevektsloven

Mål 8
Studentene skal kunne utføre løselighetsberegninger

Hovedmomenter
Studentene skal

8a	kunne gjøre rede for ulike typer løsninger og egenskapene til disse og kunne drøfte betydningen av ioneprodukt og løselighetsprodukt

8b	kunne utføre beregninger på mettede og umettede løsninger

8c	kunne utføre protolytiske beregninger

Mål 9
Studentene skal kunne gjøre rede for de vanligste kjernereaksjonene

Hovedmomenter
Studentene skal

9a	kunne gjøre rede for de vanligste typer radioaktiv stråling og kjenne til skadevirkningene av disse

9b	kunne forklare sentrale begreper som fusjon, fisjon, halveringstid, massetap, radioaktive serier og stabilitetsbånd

9c	kunne gjøre rede for anvendelsen av radioaktive grunnstoffer innen industri og forskning

Mål 10
Studentene skal kunne gjøre rede for redoksreaksjoner og deres anvendelse i galvaniske celler og elektrolyseceller. De skal kunne utføre beregninger av cellepotensialer i batterier og masseomsetninger i elektrolysecellen ved drift

Hovedmomenter
Studentene skal

10a	kunne gjøre rede for oppbygningen av og kunne vurdere betydningen av den elektrokjemiske spenningsrekken

10b	kunne definere en elektrokjemisk celle, kunne sette opp et cellediagram og cellereaksjonslikninger, kunne sette opp Nernst likning og kunne beregne cellespenningen og ioneaktivitet 

10c	ha kjennskap til de viktigste standardelektrodene og de vanligste batteriene

10d	kunne gjøre rede for elektrolyseceller og kunne utføre beregninger med Faradays lover

Mål 11
Studentene skal kunne utføre forsøk innenfor generell og uorganisk kjemi på en sikkerhetsmessig forsvarlig måte. De skal kunne observere, tolke og presentere resultater og vurdere feilkilder

Hovedmomenter
Studentene skal

11a	kunne planlegge og utføre kvantitative og kvalitative forsøk innen generell kjemi

11b	kunne planlegge og utføre forsøk på en nøyaktig og sikker måte innenfor sentrale deler av den uorganiske kjemien 

11c	kunne observere systematisk og kunne reflektere over det de observerer

11d	kunne bearbeide og tolke resultater, utføre nødvendige beregninger og kunne vurdere feilkilder

11e	kunne presentere forsøksresultater i skriftlig form

2.2.4	Grunnleggende organisk kjemi

Mål 1
Studentene skal kjenne til den organiske kjemiens utvikling og historie og den betydning organisk kjemi har innenfor industri og samfunnsliv

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	ha kjennskap til den organiske kjemiens framvekst i 1820-40 årene, dens raske utvikling i 2. halvdel av det 19. århundre fram til i dag

1b	ha kjennskap til den store utbredelse og betydning av organiske stoffer innenfor industri og dagligliv i dagens samfunn

Mål 2
Studentene skal gjøre rede for oppbygningen av og egenskapene til organiske stoffer

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne gjøre rede for oppbygningen av alkaner, alkener og alkyner, både alifatiske og sykliske 

2b	kunne gjøre rede for funksjonelle gruppers betydning for organiske stoffers egenskaper

2c	kunne gjøre rede for kjemiske og fysiske egenskaper ved organiske stoffer

2d	kunne gjøre rede for oppbygning av og kjemiske egenskaper ved aminer og aminosyrer

2e	kunne gjøre rede for oppbygning av peptider og proteiner

2f	kunne gjøre rede for kjemiske og fysiske egenskaper ved og anvendelse av viktige polymere

Mål 3
Studentene skal kunne forklare drivkrefter som fører til reaksjoner i organisk kjemi

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne gjøre rede for funksjonelle gruppers betydning for organiske stoffers reaksjonsmåter

3b	kunne forklare reaksjonsmekanismene ved polymerisering, polykondensering og polyaddisjon

3c	kunne gjøre rede for ulike reaksjonstyper for alkoholer

3d	kunne gjøre rede for redoksreaksjoner med aldekyder og ketoner

3e	kunne gjøre rede for redoksreaksjoner knyttet til karboksylsyrer

Mål 4
Studentene skal kjenne til struktur- og bindingsforhold og de viktigste generelle begreper innen organisk kjemi. De skal kjenne til IUPACs regler for navnsetting

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne gjøre rede for kovalente bindingers betydning for karbonets kjemi

4b	kunne gjøre rede for begrepet koordinert kovalent binding

4c	kunne gjøre rede for bruttoformler, strukturformler og empiriske formler, homologe rekker og mettede og umettede forbindelser

4d	kunne gjøre rede for ulike typer strukturell isomeri

4e	kunne gjøre rede for benzenmolekylets struktur

4f	kunne gjøre rede for IUPACs regler for navnsetting av organiske forbindelser og kjenne trivialnavnene til sentrale stoffer

Mål 5
Studentene skal kjenne til framstillingen og anvendelse av organiske stoffer og kjenne til deres miljømessige forhold

Hovedmomenter
Studentene skal 

5a	kunne gjøre rede for framstilling av hydrokarboner

5b	kjenne til en del viktige aromatiske forbindelser og anvendelsen av disse

5c	kunne gjøre rede for HMS knyttet til fremstilling og bruk av organiske forbindelser

5d	kunne gjøre rede for framstillingsmetoder for og anvendelser av enverdige og flerverdige alkoholer

5e	kunne gjøre rede for framstilling av etere

5f	kunne gjøre rede for framstillingsmetoder for og anvendelser av viktige aldehyder og ketoner

5g	kjenne viktige alifatiske og aromatiske karbosylsyrer, herunder fettsyrer og kunne gjøre rede for anvendelsesområder for de viktigste karboksylsyrene

5h	kunne gjøre rede for framstillingen av estere, herunder fett

5i	kunne gjøre rede for forsåpning, såpevirkning og tensider

5j	kunne gjøre rede for aminers og aminosyrers betydning i plast-, legemiddel- og fargestoffindustrien

5k	kunne gjøre rede for framstilling og anvendelse av cellulose

Mål 6
Studentene skal ha kjennskap til råolje og naturgass og miljømessige forhold knyttet til disse

Hovedmomenter
Studentene skal

6a	kunne beskrive forekomst, sammensetning og bruk av råolje og naturgass og tilhørende miljømessige utfordringer

6b	kunne gjøre rede for hovedprosessene i et raffineri, herunder fraksjonert destillasjon, krakking, polymerisering og reforming

6c	kunne forklare oktantall og sammensetningen av bensin

6d	kunne gjøre rede for metoder for svovelfjerning

6e	kunne gjøre rede for petrokjemiske kjemikaliers samfunnsmessige betydning

Mål 7
Studentene skal kunne utføre forsøk innen organisk kjemi på en sikkerhetsmessig forsvarlig måte. De skal kunne observere, kunne tolke og presentere resultater og kunne vurdere feilkilder

Hovedmomenter
Studentene skal

7a	kunne planlegge og utføre forsøk på en nøyaktig og sikker måte innenfor sentrale deler av den organiske kjemien

7b	kunne observere systematisk og kunne reflektere over det de observerer

7c	kunne bearbeide og tolke resultater, utføre nødvendige beregninger og kunne vurdere feilkilder

7d	kunne presentere forsøksresultater i skriftlig form

2.2.5	Fysikk

Mål 1
Studentene skal kjenne til vekselvirkninger mellom fysikk og teknologi før og nå

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne gi eksempler på sammenhenger mellom fysikk og teknologisk utvikling

1b	kunne se sammenhenger mellom fysikk og næringsliv

Mål 2
Studentene skal kunne forklare krefter og bevegelser og kunne utføre aktuelle beregninger

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne bruke bevegelseslikningene for konstant akselerasjon og kunne tolke grafiske framstillinger basert på disse

2b	kunne identifisere, analysere og dokumentere krefter som virker inn på et legeme

2c	kunne bruke Newtons lover på rettlinjet bevegelse

2d	kjenne til virkninger av friksjonskrefter og luftmotstand og kunne bruke enkle lover for friksjon

2e	kunne beregne arbeid og effekt og kunne gjøre opp energiregnskap for mekanisk energi

2f	kjenne til hvordan energiloven gir grunnlag for Bernoullis likning

2g	ha kjennskap til trykk i væsker og kunne gjøre rede for oppdrift

Mål 3
Studentene skal ha kjennskap til sentrale deler av termofysikken og kunne utføre aktuelle beregninger

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kjenne til varmekapasitet, smelte- og fordampningsvarme og kunne gjøre rede for energi i forbindelse med temperatur og faseoverganger

3b	kunne gjøre beregninger med første hovedsetning og ha kjennskap til andre hovedsetning

3c	kunne gjøre beregninger med tilstandslikninger for ideelle gasser og kunne bruke modeller for beskrivelse av virkelige gasser

3d	kunne beregne temperaturavhengige lengde- og volumendringer

2.2.6	Grunnleggende kjemiteknikk

Mål 1
Studentene skal kjenne til de grunnleggende prinsippene ved væskestrømning og kunne utføre beregninger

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kjenne til nominell diameter og nominelt trykk

1b	kunne gjøre rede for Bernoullis ligning og kunne utføre aktuelle beregninger

1c	kunne sette opp kontinuitetslikningen og kunne utføre aktuelle beregninger

1d	kunne gjøre rede for viskositet og metoder for viskositetsmålinger

1e	kunne gjøre rede for laminær og turbulent strømning, kunne sette opp uttrykket for Reynolds tall og kunne utføre beregninger

1f	kjenne til friksjonstap ved strømning

1g	kunne gjøre rede for strømningsmåling

Mål 2
Studentene skal kunne forklare prinsippene for varmegjennomgang og varmestråling og kunne utføre enkle beregninger av dette

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne gjøre rede for varmetransport ved ledning, konveksjon og stråling og kunne forklare og utføre enkle beregninger av varmegjennomgang og varmetransport ved stråling

2b	kunne forklare med- og motstrøms varmeveksling

2c	kunne gjøre rede for de viktigste varmevekslertypene

2.2.7 	Matematikk (2MX)

Mål 1	Språk og kommunikasjonStudentene skal kunne tolke og formidle matematisk informasjon muntlig og skriftlig

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	være fortrolige med matematisk notasjon og terminologi

1b	kunne samtale og samarbeide om å løse matematiske problemer

1c	kunne gjenkjenne bruk av vanlige matematiske og statistiske begreper i dagligliv og samfunn

1d	kunne forstå og gjennomføre matematiske bevis og resonnementer

1e	kunne innhente, bearbeide og presentere matematisk informasjon

1f	kunne forstå og bruke en matematisk tekst

Mål 2	Modellbygging og problemløsing
Studentene skal kunne omforme problemer fra virkeligheten til matematisk form, løse dem og tolke løsningene

Hovedmomenter 
Studentene skal

2a	kunne formulere og løse problemer som krever initiativ, fantasi og innsikt

2b	kjenne til og kunne velge mellom forskjellige strategier og hjelpemidler i problemløsing

2c	kunne omforme problemer fra samfunn, naturfag, økonomi og teknikk til matematiske modeller

2d	kunne vurdere og teste egne modeller og løsninger, tolke svar og modifisere løsningsstrategier

Mål 3	Algebra
Studentene skal kunne løse ligninger, ligningssystemer og ulikheter både grafisk, ved regning og med bruk av informasjonsteknologi, og kunne gjøre rede for de enkelte trinnene i løsningen

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne løse ikke-lineære ligninger og ligningssystemer 

3b	kunne løse lineære ligningssystemer med flere enn to ukjente

3c	kunne anvende informasjonsteknologi til å undersøke og løse ligninger og ulikheter

3d	kunne formulere og løse praktiske problemer ved hjelp av ligninger og ulikheter

3e	kunne løse ulikheter som inneholder rasjonale uttrykk

3f	kunne løse irrasjonale ligninger

Mål 4	Trigonometriske funksjoner
Studentene skal kunne regne med trigonometriske funksjoner og kjenne noen av deres vanligste anvendelser

Hovedmomenter 
Studentene skal

4a	kjenne absolutt vinkelmål og kunne regne om mellom grader og radianer

4b	kjenne definisjonen av sinus, cosinus og tangens for vilkårlige argumenter

4c	kunne bruke cosinussetningen og sinusproporsjonen

4d	kunne finne argumentet når verdiene til trigonometriske funksjoner er gitt

4e	kjenne de eksakte verdiene til sinus, cosinus og tangens til 0, /6, /4, /3, /2, p

4f	kjenne sammenhengen mellom verdier for trigonometriske funksjoner til supplement- og komplementvinkler

4g	kunne bruke formlene for sinus, cosinus og tangens til en sum og en differens, samt formelen sin^2x + cos^2x = 1

Mål 5	Rekker og logaritmer
Studentene skal være fortrolige med aritmetriske og geometriske rekker, kunne bevise enkle egenskaper, og kunne løse praktiske oppgaver. Studentene skal kunne regne med logaritmer og kjenne noen enkle anvendelser

Hovedmomenter
Studentene skal

5a	kunne summere endelige aritmetriske og geometriske rekker

5b	kunne avgjøre når en uendelig geometrisk rekke konvergerer og finne summen 

5c	kunne løse praktiske problemer ved bruk av rekker

5d	kjenne definisjonen av a^x for rasjonale og irrasjonale x

5e	kjenne logaritmer med  grunntall 10 

5f	kunne bruke de grunnleggende regnereglene for logaritmer

Mål 6	Grenser og deriverte
Studentene skal kjenne det teoretiske grunnlaget for differensialregningen, kunne beregne grenser og deriverte, og kunne utnytte denne kunnskapen til å løse praktiske problemer

Hovedmomenter 
Studentene skal

6a	kjenne begrepet grenseverdi og kunne regne ut grenseverdien til enkle, ubestemte uttrykk

6b	kjenne kontinuitetsbegrepet og utifra utseende til funksjonsgrafen kunne avgjøre hvor en funksjon er kontinuerlig og hvor den er deriverbar

6c	kunne derivere potensfunksjoner og trigonometriske funksjoner 

6d	kunne derivere summer, differenser, produkter, kvotienter og sammensatte funksjoner

6e	kunne bruke første- og annenderiverte til å drøfte grafen til en funksjon

6f	kunne bruke grafiske, regnetekniske og eksperimentelle verktøy basert på informasjons-teknologi i funksjonslæren

Mål 7	Kombinatorikk og sannsynlighetsregningStudentene skal kjenne grunnbegrepene i kombinatorikk og sannsynlighetsteori, kunne vurdere utsagn om sjanser og sannsynligheter, og kunne løse praktiske problemer ved hjelp av sannsynlighetsregning

Hovedmomenter 
Studentene skal 

7a	kunne regne med fakulteter og binomialkoeffisienter

7b	kunne bruke sannsynlighetsregningens addisjons- og produktsetning

7c	kunne behandle ordnede utvalg med og uten tilbakelegning, uordnede utvalg uten tilbakelegning, og kunne bruke dette til å beregne sannsynligheter

7d	skaffe seg innsikt i tilfeldige fenomener gjennom eksperimenter og simuleringer

7e	være kjent med noen vanlige misoppfatninger om sjanser og sannsynligheter, og kunneløse enkle praktiske problemer ved hjelp av sannsynlighetsregning

Mål 8	Matematikk som kulturarv
Studentene skal kjenne til hovedtrekk i matematikkens historie

Hovedmomenter 
Studentene skal

8a	ha kjennskap til framveksten av det matematiske symbolspråket

8b	kjenne utviklingen til et matematisk område som blir tatt opp i faget

2.3	Fordypningsområde kjemi

2.3.1	Fysikalsk og instrumentell kjemi

Mål 1
Studentene skal kunne anvende statistikk og kunne gjennomføre beregninger i fysikalsk kjemi og instrumentell analytisk kjemi

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne tilrettelegge uttrykk og kunne bruke disse til å utføre lineær regresjon ved hjelp av programvare

1b	kunne skille mellom ulike feilbegreper ved statistisk bearbeidelse av analyseresultater

1c	kjenne begrepene normalfordeling og Students t-fordeling

1d	kunne utføre t-prøving og beregning av konfidensintervall

1e	kunne beregne korrelasjon

1f	kunne vurdere målingers reproduserbarhet

Mål 2
Studentene skal kjenne til viktige teorier og prinsipper for ulike instrumentelle analytiske metoder og kunne anvende disse metodene i laboratoriearbeid og vurdere resultatene

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne gjøre rede for de viktigste metodene innen emisjons- og absorpsjonsspektroskopi

2b	kunne gjøre rede for ulike kromatografiske analysemetoder

2c	kunne gjøre rede for metoder som f. eks. kjernemagnetisk resonans, massespektroskopi, atomabsorpsjon og plasmeteknologi

2d	kunne gjennomføre ulike typer kjemiske analyser på tilgjengelig apparatur

2e	kunne vurdere metoder og analyseresultater ved bruk av enklere analyseinstrumenter som pH-instrumenter m.m.

2f	kunne skrive fullstendige arbeidsrapporter med relevant statistikk

Mål 3
Studentene skal kjenne de lovene som gjelder for løsningers damptrykk og ulike metoder for atskillelse av væskekomponenter. De skal kunne foreta beregninger basert på løsningers ulike kolligative egenskaper og kjenne til reelle gasser

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne utføre beregninger med Raoults lov og Henrys lov

3b	kunne konstruere diagrammer for trykk og kokepunkt som funksjon av sammensetning for binære ideelle løsninger og kunne tolke tilsvarende diagrammer for azeotrope løsninger

3c	kunne beskrive ulike typer destillasjon, som f. eks. fraksjonert destillasjon av ideelle og azeotrope binære løsninger og vakuum- og vanndampdestillasjon

3d	kjenne innholdet av begrepet kolligativ og kunne beregne konsentrasjoner og molmasser ved hjelp av løsningers damptrykk, frysepunkt, kokepunkt og osmotiske trykk

3e	kunne bruke van der Waals likning til beregninger av en reell gass og kjenne begrepene kritisk temperatur og kritisk trykk for reelle gasser

Mål 4
Studentene skal kunne forklare begrepene reaksjonskinetikk og reaksjonsmekanisme

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne bestemme fra forsøksdata om en reaksjon er av 0., 1. eller 2. orden

4b	kunne gjøre rede for begrepene aktiveringsenergi og katalyse

4c	kunne bestemme en reaksjons aktiveringsenergi ved hjelp av Arrhenius’ likning 

Mål 5
Studentene skal kjenne til de termodynamiske størrelsene som finnes for reaksjonen i en elektrokjemisk celle. De skal kunne finne likevektskonstanter for cellereaksjoner

Hovedmomenter
Studentene skal

5a	kunne gjøre rede for de viktigste standardelektrodene

5b	kunne vurdere når det er nødvendig å bruke ioneaktiviteter i Nernsts likning for beregninger på celler med høy konsentrasjon

5c	kunne vurdere sammenhengen mellom cellens elektromotoriske spenning og de termodynamiske tilstandsvariablene for cellereaksjonen

5d	kunne beregne verdier for fri energi, entalpi og entropi ut fra kjennskap til cellepotensial og cellens temperaturkoeffisient

Mål 6
Studentene skal på grunnlag av termodynamikkens lover kunne utføre beregninger med de forskjellige tilstandsvariablene som brukes til å beskrive fysikalske forhold ved kjemiske systemer og prosesser. De skal kunne utføre beregninger ved hjelp av de spesielle sammenhengene som kan utledes av tilstandsvariabelen fri energi

Hovedmomenter
Studentene skal

6a	kunne vurdere termodynamiske forhold ved reversible og irreversible prosesser

6b	kunne drøfte sammenhengen mellom entalpi og indre energi

6c	kunne gjøre rede for prinsippene for bombekalorimeter og kalorimeter for konstant trykk og kunne anvende forsøksdata fra kalorimetri til beregning av forbrenningsvarme

6d	kunne beregne ekspansjons- og kompresjonsarbeid

6e	kunne skille mellom begrepene dannelsesentalpi, forbrenningsentalpi og reaksjonsentalpi og kunne finne verdier for disse fra aktuell litteratur

6f	kunne bruke Hess’ lov om reaksjonsentalpier ved konstant temperatur og ved varierende temperaturer

6g	kunne vurdere entropiens betydning og kunne finne verdier for entropi i aktuell litteratur og kunne anvende verdiene i beregninger

6h	kunne beregne Gibbs’ fri energi for prosesser og kunne anvende fri energi til å finne kriterier for om en prosess er spontan, ikke-spontan eller om det foreligger likevekt

6i	kunne drøfte sammenhengen mellom fri energi og likevektskonstanten

6j	kunne anvende Clapeyrons og Clausius/Clapeyrons likninger på faselikevekter

6k	kunne bruke van’t Hoffs likning til beregning av likevektskonstanter ved ulike temperaturer

2.3.2	Organisk kjemi

Mål 1
Studentene skal kjenne til orbitalteorien som grunnlag for å kunne vurdere bindingsforhold i organiske stoffer

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne beskrive modeller av atomorbitaler og sp^3-, sp^2- og sp-hybridiserte orbitaler med hovedvekt på karbonatomets bindingsforhold

1b	kunne gjøre rede for hybridiserte orbitalers betydning for molekylstrukturen

Mål 2
Studentene skal kunne vurdere betingelsene for reaksjoner med organiske stoffer

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne vurdere betingelsene for forskjellige typer reaksjoner som substitusjon, eliminasjon og addisjon, herunder SN I, SN II, E I og E II-reaksjoner for alkylhalogenider

2b	kunne gjøre rede for begreper som f. eks. elektrofile og nukleofile reagenser, frie radikaler og karboniumioner

2c	kunne gjøre rede for begreper som f. eks. omleiring, alkylering og aromatisering i produksjon av petrokjemikalier

2d	kunne gjøre rede for katalysatorers, f. eks. enzymers betydning for organiske reaksjoner

Mål 3
Studentene skal kunne forklare tautomeri og optisk isomeri

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne skille mellom og kunne gi eksempler på isomerifenomener som tautomeri og optisk isomeri

3b	kunne gjøre rede for begreper som keto-enolformer og diastereomere

3c	kunne gjøre rede for spalting av racemater, asymmetriske synteser og polarimetri

Mål 4
Studentene skal kunne gjøre rede for alkaner og cykloalkaner, alkener og alkyner og om aromatiske forbindelser

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne gjøre rede for og sammenligne generelle kjemiske og fysikalske egenskaper ved alkaner og cykloalkaner, og gjøre rede for deres forekomst, fremstilling og industriell anvendelse

4b	kunne gjøre rede for alkener og alkyners kjemiske egenskaper, forekomst, fremstilling og industriell anvendelse

4c	kunne gjøre rede for kjemiske egenskaper ved og anvendelse av arener

4d	kunne bruke Markownikoffs regel

4e	kunne gjøre rede for areners orto-, meta- og para-isomeri

4f	kunne gjøre rede for areners resonans og Kekulés formel

4g	kunne gjøre rede for ringsubstituenters styrende innvirkning på arener

4h	kunne gjøre rede for den industrielle betydningen og anvendelsen av alkener, særlig med hensyn til produksjon av polymere forbindelser

Mål 5
Studentene skal kunne gjøre rede for alkoholer, fenoler, etere, aldehyder og ketoner

Hovedmomenter
Studentene skal 

5a	kunne gjøre rede for framstillingsmetoder for fenoler

5b	kunne sammenligne kjemiske egenskaper ved fenoler og alkoholer

5c	kunne gjøre rede for anvendelsen av alkoholer, fenoler og etere innen industri, samfunn og medisin

5d	kunne gjøre rede for anvendelsen av aldehyder og ketoner

Mål 6
Studentene skal kunne gjøre rede for organiske halogenforbindelser og halogenider

Hovedmomenter
Studentene skal 

6a	kunne gjøre rede for framstillingsmetoder for alifatiske og aromatiske halogenforbindelser

6b	kunne gjøre rede for halogenidenes kjemiske egenskaper og deres betydning i organiske synteser som f. eks. ved dannelse av alkener

6c	kunne gjøre rede for anvendelsesområder for halogenider i fryseindustri, i kosmetikk og farmasøytika, og som løsemidler

Mål 7
Studentene skal kunne forklare framstillingen av karboksylsyrer. De skal ha kunnskaper om derivater av karboksylsyrer og bifunksjonelle karboksylsyrer

Hovedmomenter
Studentene skal

7a	kunne gjøre rede for framstillingsmetoder for alifatiske og aromatiske karboksylsyrer

7b	kunne gjøre rede for syrederivaters kjemiske egenskaper, fremstilling og anvendelse

7c	kjenne konstitusjonen til og kunne navngi de viktigste toverdige karboksylsyrer

7d	kjenne konstitusjonen til og kunne navngi de viktigste hydroksysyrer

7e	kunne gjøre rede for de viktigste egenskaper ved og anvendelse av bifunksjonelle karboksylsyrer

Mål 8
Studentene skal ha kjennskap til aminer

Hovedmomenter
Studentene skal

8a	kunne definere flerverdige aminer og kvaternære ammoniumforbindelser og kjenne navnsettingen til disse

8b	kunne gjøre rede for diazotering av primære aromatiske aminer

8c	kunne gjøre rede for koblings- og substitusjonsreaksjoner for primære aromatiske aminer

Mål 9
Studentene skal kjenne til karbohydrater

Hovedmomenter
Studentene skal

9a	kunne definere mono-, di- og polysakkarider

9b	kunne gjøre rede for glukoses kjemiske egenskaper

9c	kunne gjøre rede for årsaken til mutarotasjon og halvacetaldannelse hos glykosider

9d	kunne gjøre rede for de optiske isomeriforhold for karbohydrater

9e	kunne gjøre rede for dannelsen av sakkarose, laktose og maltose

9f	kunne gjøre rede for invertering av disakkarider

9g	kunne definere de viktigste polysakkarider, som f. eks. stivelse, glykogen og cellulose

9h	kunne gjøre rede for anvendelsen og forekomsten av de viktigste karbohydratene

Mål 10
Studentene skal kunne gjøre rede for lipider og proteiner

Hovedmomenter
Studentene skal

10a	kunne definere ulike typer fett og fettlignende stoffer

10b	kunne gjøre rede for industriell framstilling av lipider og ha kjennskap til deres ernæringsmessige betydning

10c	ha kjennskap til essensielle og ikke-essensielle aminosyrer

10d	kunne gjøre rede for aminosyrenes amfotære karakter, isoelektrisk punkt, polaritet og stereoisomeri

10e	kunne gjøre rede for betydningen av aminosyresekvensen i proteiner

10f	kunne gjøre rede for proteinenes fysikalske og biokjemiske egenskaper, f. eks. som makro-molekyler

10g	kunne gjøre rede for proteinenes betydning som næringsmiddel og for deres rolle ved denaturering og forråtnelse

Mål 11
Studentene skal kunne gjøre rede for heterosykliske forbindelser

Hovedmomenter
Studentene skal

11a	kunne definere heterosykliske forbindelser og ha kjennskap til nomenklaturen til disse

11b	kunne gjøre rede for de mest vanlige 5- og 6-leddsringer som danner stamsubstans for heterosykliske forbindelser og kunne beskrive de viktigste derivater av disse

Mål 12
Studentene skal kunne gjøre rede for naturprodukter

Hovedmomenter
Studentene skal

12a	kunne beskrive naturprodukter generelt

12b	kunne beskrive betydningen og anvendelsen av de viktigste vitaminene, alkaloidene og stereoidene og ha kjennskap til navnene på disse

Mål 13
Studentene skal ha kjennskap til preparativ organisk kjemi og kunne utføre synteser og analyser

Hovedmomenter
Studentene skal

13a	kunne vurdere stoffene med hensyn til brannfare, eksplosjonsfare, helsefare o.a.

13b	kunne følge sikkerhetsrutiner i praktisk organisk kjemi

13c	kunne utføre vanlige organiske synteser

13d	kunne analysere mellom- og sluttprodukter ved hjelp av metoder som for eksempel gasskromatografi, væskekromatografi og IR og kunne måle smelte- og kokepunkt

13e	kunne utføre enkel destillasjon, fraksjonert destillasjon, vanndampdestillasjon, vakuumdestillasjon og sublimasjon

13f	kunne bruke håndbøker, oppslagsverk og synteseforskrifter på norsk og engelsk

13g	kunne skrive fullstendige arbeidsrapporter

2.3.3	Kjemiteknikk

Mål 1
Studentene skal kunne forklare hvordan ulike typer pumper og kompressorer er bygd opp, virker og brukes. De skal kunne utføre beregninger ut fra pumpers spesifikasjoner

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne gjøre rede for oppbygningen av, virkemåten til og bruksområdene for de vanligste pumpene og kompressorene

1b	kunne gjøre rede for effektforbruk og virkningsgrad og kunne utføre enkle beregninger

Mål 2
Studentene skal ha kjennskap til de viktigste røreverkstypene, deres bruksområde og virkemåte

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	ha kjennskap til røreverkenes karakteristiske verdier

2b	kunne forklare de viktigste forskjellene mellom aksial- og radialrøreverk

2c	kunne gjøre rede for virkemåten til og bruksområder for vanlige rørere

Mål 3
Studentene skal kunne forklare prinsippene for ekstraksjon og virkemåten til aktuelle ekstraktorer

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne gjøre rede for faststoffekstraksjon

3b	kunne gjøre rede for væske-væskeekstraksjon

3c	kunne gjøre rede for diskontinuerlige og kontinuerlige ekstraktorer

Mål 4
Studentene skal kunne forklare forskjellige separasjons- og renseteknikker og gjøre rede for utstyr som brukes til separasjon og rensing

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne gjøre rede for separasjon av faste partikler fra væsker ved sedimentasjon, flotasjon, sentrifugering, filtrering og ved bruk av hydrosyklon

4b	kunne gjøre rede for virkemåten til og anvendelsen av  ulike typer væskefiltre

4c	kunne beskrive oppbygning og virkemåte til vanlig støvseparasjonsutstyr

4d	kjenne metoder for utskilling av finfordelte væskedråper fra gasser

4e	kjenne forskjellen mellom kjemisk og fysikalsk adsorpsjon

4f	kjenne prinsippene for separasjon av gassblandinger ved adsorpsjon og absorpsjon

4g	ha kjennskap til katalytisk gassrensing

4h	ha kjennskap til miljømessige forhold ved rensing av gasser, drikkevann og avløpsvann

Mål 5
Studentene skal kunne forklare prinsippene for og anvendelsen av forskjellige destillasjonsmetoder

Hovedmomenter
Studentene skal

5a	kunne forklare enkle destillasjonsprosesser og teknikker

5b	ha kjennskap til rektifikasjon og kunne beskrive en rektifikasjonskolonne

5c	kunne forklare væske-/damp-likevekter, relativ flyktighet og azeotropisk sammensetning

5d	kunne gjøre rede for fraksjonert destillasjon

Mål 6 
Studentene skal kjenne prinsippene og ulike metoder for tørking

Hovedmomenter
Studentene skal

6a	kunne forklare prinsippene for konveksjonstørking, kontakttørking og strålingstørking

6b	kunne gjøre rede for virkemåten til vanlige tørkeapparater

2.4	Fordypningsområde prosess

2.4.1	Kjemiteknikk

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere ulike typer pumper og kunne utføre nødvendige beregninger som grunnlag for valg av pumpe

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne vurdere valg av pumpe ut fra bruksområde

1b	kunne beregne effektforbruk og største tilgjengelige NPSH

1c	kunne gjøre rede for pumpekarakteristikker og beregne anleggskarakteristikk

Mål 2
Studentene skal kunne utføre beregninger av sedimentasjonsprosesser. De skal kunne gjøre rede for ulike røreverktyper og kunne utføre aktuelle beregninger

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne beregne stasjonær fallhastighet for separasjon av partikler/dråper

2b	kunne dimensjonere hydrosykloner og tyknere og kunne utføre sentrifugeberegninger

2c	kunne dimensjonere sykloner

2d	kunne beregne røreintensitet og effektforbruk ved røring

Mål 3
Studentene skal kunne beregne stasjonær varmeoverføring

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne beregne varmetransport ved ledning, konveksjon og stråling

3b	kunne utføre beregninger i forbindelse med varmevekslere

Mål 4
Studentene skal kunne utføre aktuelle beregninger for kompressorer, turbiner og av varmedampproduksjon, kjøleanlegg og varmepumper

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne beregne kompresjonsarbeid av ideelle gasser og av reelle gasser

4b	kunne benytte entalpi - entropi-diagrammet for damp og damptabeller til beregninger for dampframstilling og -utnyttelse

4c	kunne beregne effekter i kjøleanlegg og varmepumper ved hjelp av trykk-entalpi-diagram

Mål 5
Studentene skal kunne gjøre rede for prinsippene ved inndamping og energiøkonomisering ved inndampere. De skal kunne utføre aktuelle beregninger

Hovedmomenter
Studentene skal

5a	kunne beregne masse og energibalanse i en inndamper

5b	kunne gjøre rede for flertrinns-inndampere og en inndamper som arbeider ved dampkompresjon

Mål 6
Studentene skal kunne lage en partikkelstørrelsesfordeling og kunne velge utstyr for sikting, forstøving, dispergering, homogenisering, knusing og maling. De skal kjenne til metoder for transportering av pulver

Hovedmomenter
Studentene skal

6a	kunne sette opp og tyde sikteanalyser og kunne lage fordelingskurver

6b	kunne vurdere og velge sikteutstyr, forstøvere, homogenisator, knusere og møller

6c	kunne vurdere transportutstyr som skruer, belter og pneumatikk

Mål 7
Studentene skal kunne utføre destillasjonsberegninger

Hovedmomenter
Studentene skal

7a	kunne beregne mengde og sammensetning ved likevektsdestillasjon og differensialdestillasjon

7b	kunne gjøre rede for oppbygningen av platekolonner og fylte kolonner

7c	kunne grafisk bestemme trinntallet og plassering av fødepunkt ved rektifikasjon i platekolonne

7d	kunne beregne massestrømmer, sammensetning og energibalanse ved rektifikasjon

Mål 8
Studentene skal kunne forklare og beregne gassabsorpsjon

Hovedmomenter
Studentene skal

8a	kunne forklare hva som menes med diffusjon og absorpsjon

8b	kunne benytte likevektsdata og kunne bruke Henrys lov

8c	kunne gjøre rede for forskjellig apparatur for gassabsorpsjon

8d	kunne beregne sammensetning og kunne grafisk bestemme trinntallet ved gassabsorpsjon i en platekolonne

8e	kunne gjøre rede for begrepet “flooding” i kolonner

Mål 9
Studentene skal forklare luftkondisjonering

Hovedmomenter
Studentene skal

9a	kunne gjøre rede for våtkuletemperatur, doggpunktstemperatur og adiabatisk avkjøling av luft

9b	kunne benytte fuktighetsdiagram for kondisjonering av luft

9c	kunne gjøre rede for hvordan kondisjonert luft kan benyttes til tørking

2.4.2	Vedlikehold og driftsutstyr

Mål 1
Studentene skal kjenne til administrasjon av vedlikehold og vedlikeholdsfilosofier. De skal kunne vurdere behov for vedlikehold og kunne utarbeide vedlikeholdsplaner

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne vurdere sammenhengen mellom effektiviteten til produksjonsutstyr og behovet for vedlikehold og kostnader

1b	kunne gjøre rede for organiseringen av vedlikeholdsfunksjonen og plasseringen av vedlikeholdsavdelingen og for samspillet mellom produksjons- og vedlikeholdsavdelingen

1c	kunne gjøre rede for vedlikeholdssirkelen

1d	kunne tyde et feiltre

1e	kunne gjøre rede for vedlikeholdets effektivitet - UW-faktoren

1f	kunne gjøre rede for markedstilpasset vedlikehold og totalt produktivt vedlikehold

1g	kunne foreta enkle objektvalg og kunne foreta kritikvalitetsanalyse og kunne utarbeide vedlikeholdsplaner for pålitelighetsstyrt vedlikehold innenfor gitte kriterier

1h	kunne gjøre rede for Arbeidstilsynets og DBEs regler og prosedyrer for anlegg med prosessteknisk utstyr

1i	ha kjennskap til dataprogrammer for administrasjon av vedlikeholdet

Mål 2
Studentene skal kunne velge vedlikeholdsstrategier

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne velge vedlikeholdstype for enheter

2b	kunne bestemme vedlikeholdsintervallets lengde i det periodiske vedlikeholdet

Mål 3
Studentene skal kunne forutsi typiske feilmuligheter ved prosessutstyr og kunne velge aktuelle tilstandskontrollmetoder ut fra utstyrets oppbygning

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne gjøre rede for vibrasjonsmåling og kunne velge mellom bredbåndmåling, frekvensmåling og orbit-måling

3b	kunne velge måleutstyr og punkter på struktur for vibrasjonsmåling

3c	kunne velge mellom ulike NDT-metoder for aktuelle vedlikeholdsobjekter

3d	kunne velge mellom forskjellige termodynamiske tilstandskontroller for ulike vedlikeholdsobjekter

3e	kunne gjøre rede for ulike typer oljeanalyse

Mål 4
Studentene skal kunne utføre statistiske beregninger og kunne utføre pålitelighetsberegninger

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne anslå vedlikeholdsintervallets lengde etter normalfordeling

4b	kunne beregne pålitelighet etter eksponentsialfordeling og Weiballfordeling

4c	kunne vurdere valg av alfa-verdi ved bruk av Weiballfordeling

Mål 5
Studentene skal kjenne til vedlikeholdshjelpemidler og reservedelsstyring og kunne foreta aktuelle beregninger og analyser

Hovedmomenter
Studentene skal

5a	ha kjennskap til identifikasjonssystem, vedlikeholdssystem og tilstandskontrollsystem

5b	kunne beregne reservedelsberedskap

5c	kunne foreta en reservedelsanalyse

2.4.3	Prosesskontroll

Mål 1
Studentene skal kjenne til den tekniske dokumentasjonen som brukes i prosessindustrien og kunne utarbeide teknisk dokumentasjon manuelt og ved bruk av EDB-baserte hjelpemidler

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne gjøre rede for hovedfasene i et prosjekt og kunne orientere seg i og kunne kontrollere og modifisere dokumentene som inngår i alle fasene

1b	kunne anvende de forskjellige tekniske flytskjemaene som brukes i prosessindustrien

1c	kunne bruke alle relevante standarder som gjelder dokumentasjonen av et prosessanlegg

1d	kunne benytte håndbøker og oppslagsverk for utstyr og terminologi i prosessindustrien

1e	kunne tegne opp enkle kretsskjemaer og hele prosess-systemer 

1f	kunne lese og utarbeide tegninger i vanlig projeksjon og isometrisk projeksjon av røropplegg i en prosess

1g	kunne bruke IT-strategier for design og modifikasjon av prosessanlegg i prosessindustrien

Mål 2
Studentene skal kunne gjøre rede for elektriske kraftforsyninger og nødkraftforsyninger til prosessanlegg og til hvordan utstyr og systemer i elektriske anlegg sikres mot ulykker. De skal kunne utføre aktuelle beregninger

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne gjøre rede for ulike typer høgspenningsanlegg, lavspenningsanlegg og fordelingsnett som brukes til elektrisk kraftforsyning

2b	kunne gjøre rede for de viktigste bestemmelsene i gjeldende elektriske forskrifter

2c	kunne gjøre rede for ulike typer nødstrømsanlegg

2d	kunne gjøre rede for faseforskyvning i AC-kretser

2e	kunne utnytte strømmens magnetiske virkning i transformatorer og i elektriske motorer

2f	kunne gjøre rede for styring og regulering av de mest anvendte elektromotorene som brukes i prosessindustrien

2g	kunne gjøre rede for fordelene med bruk av frekvensomformere og for aktuelle komponenter som inngår i kraftelektronikk-kretser

2h	kunne gjøre rede for ulike typer likerettere

2i	kunne gjøre rede for hvilke vern og nødutkoblingsanordninger som brukes for hurtig å bryte strømforsyningen i elektriske anlegg når en faretilstand oppstår

2j	kunne anvende internasjonale klassifiseringssystemer for kapslingsarter for elektrisk utstyr og elektriske maskiner

2k	kunne utføre enkle beregninger på AC- og DC-kretser

Mål 3
Studentene skal kunne gjøre rede for faremomentene som finnes der prosessutstyr befinner seg i et eksplosjonsfarlig eller helsefarlig område. De skal kunne bruke relevant måleutstyr, kunne utføre aktuelle beregninger og kunne utarbeide teknisk dokumentasjon

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne gjøre rede for hvilke eksplosjonsfarer som kan finnes i prosessindustrien og prinsipper for å hindre eksplosjonen

3b	kunne gjøre rede for prinsipper for utforming av eksplosjonsbeskyttet utstyr og i hvilke soner disse kan benyttes

3c	kunne bruke nasjonale og internasjonale standarder som gjelder for utstyr og arbeid i eksplosjonsfarlige områder

3d	kunne utføre enkle beregninger der brennbarhetsdiagrammer og måleinstrumentverdier inngår

Mål 4
Studentene skal kunne gjøre rede for automatiske overvåkings- og sikkerhetsfunksjoner og aktuelle tekniske sikkerhetssystemer som anvendes i prosessindustrien

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne gjøre rede for virkemåten til og bruksområder for utstyr som benyttes til å oppdage og slokke brann

4b	kunne gjøre rede for passiv brannsikring

4c	kunne gjøre rede for oppbygging av alarmsystemer for overvåking av prosessanlegg ved hjelp av mimicpaneler og skjermbaserte systemer

4d	kunne gjøre rede for forriglingsnivåer, f.eks. prosess-sikring og nødavstengning

4e	kunne gjøre rede for ulike typer varslingssystemer for tekniske sikkerhetssystemer

4f	kunne gjøre rede for oppbygningen av brann- og gassovervåkningssystemer

Mål 5
Studentene skal kunne forklare prinsippene for måle-, styre- og reguleringsutstyr og kunne bruke dette i laboratoriearbeid

Hovedmomenter
Studentene skal

5a	kunne bruke moderne styringsteknikk

5b	kunne anvende analog- og digital måleteknikk

5c	kjenne de fysikalske prinsippene for måleutstyr samt aktuelle bruksområder

5d	kjenne til utstyrets krav til plassering ved normale og unormale driftsforhold

5e	kunne gjøre rede for arbeidsprinsippene for måleomformere og signalomformere innen industriell måleteknikk og registrerende instrumenter

5f	kunne framstille grafiske og gjøre aritmetiske beregninger for de mest aktuelle fysiske målinger innen industriell måleteknikk

5g	kunne vurdere målesignaler spesielt med tanke på feil i prosess eller instrumentering

5h	kunne gjøre rede for og anvende de mest relevante reguleringsprinsippene

5i	kunne tolke nøyaktigheten av måleutstyr og kunne tyde kalibreringssertifikater

5j	kunne utføre laboratoriearbeid der måle-, styrings- og reguleringsutstyr inngår

5k	kjenne til hva det innebærer at utstyret er justert eller ISO-relatert

Mål 6
Studentene skal kjenne til hvordan prosessdynamikken virker i tilbakekoblede reguleringssystemer og kunne anvende moderne reguleringsteknikk i kontinuerlig og diskontinuerlig regulering

Hovedmomenter
Studentene skal

6a	kunne utføre en syntese av reguleringssystemer og kunne tolke den statiske og dynamiske prosesspåvirkningen

6b	kjenne til resept og sekvens-batchstyringer

6c	kunne anvende kontinuerlig regulering som proporsjonal, integral og derivat regulering og blanding av disse til en PI-, PD- og PID-regulator som kan være direktevirkende og reversvirkende

6d	kunne anvende forskjellige pådragsapparater

6e	kunne gjøre rede for ulike typer reguleringsventiler og deres fordeler og ulemper

6f	kunne anvende alternative reguleringsprinsipper som delt område-regulering (split range), kaskaderegulering, forholdsregulering (kvotientregulering), foroverkobling og multivariabelregulering

6g	kunne optimalisere og innjustere reguleringsutstyr som inngår i reguleringssløyfer ved bruk av eksperimentelle metoder

6h	kunne forstå betydningen av å drive forebyggende vedlikehold av automatiserte prosessanlegg

6i	kunne sette opp et funksjons- og vedlikeholdsopplegg for instumenteringsutstyret som inngår i et moderne fullautomatisert prosessanlegg

Mål 7
Studentene skal kjenne til moderne digitale reguleringssystemer og prosessdatamaskinregulering

Hovedmomenter
Studentene skal

7a	kunne gjøre rede for oppbygningen av databaserte reguleringssystemer som f.eks. distribuerte kontroll- og styresystemer

7b	kunne gjøre rede for adaptiv regulering, modellregulering og selvjusterende regulatorer (auto-tune)

7c	kunne gjøre rede for fuzzy-regulering (fuzzy-logikk)

7d	kunne gjøre rede for komponenter i digitale reguleringssystemer

7e	kunne gjøre rede for reguleringsprinsipper for utstyr med digitale utganger

7f	kunne gjøre rede for dimensjonering av databaserte regulatorer

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere studenten, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt studenten er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle studenten
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse studenten har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de felles mål for linjefagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er studentenes helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av studentene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis
	Avsluttende vurdering

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere studenter og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at studenten fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i terminkarakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

Denne læreplanen omfatter to års opplæring og eksamenene må fordeles over to år.

I løpet av skoleåret skal alle studenter gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og linjefag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i teknisk fagskole, linje for kjemi og prosess

Felles allmenne fag | | Totalt antall timer
Norsk | 373 timer x 2/3 | 248*
Engelsk | 37 timer x 2/3 | 25*
Nyere historie | 150 timer x 2/3 | 100*
Matematikk | 75 timer x 2/3 | 50*
Naturfag | 112 timer x 2/3 | 75*
Felles fag | |
Økonomi | | 112
Organisasjon og ledelse | | 112
Markedsføringsledelse | | 76
Linjefag | |
Felles linjefag | | 822
Fordypningsfag | | 698
Valgfag | | 300
Til sammen | | 2618

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltstudenter som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

1.2	Moduler i teknisk fagskole, linje for kjemi og prosess

Felles linjefag | Moduler | Totalt antall timer
Helse, miljø og sikkerhet | Modul 1: Alle mål i faget | 75
Materiallære | Modul 1: Alle mål i faget | 75
Generell og uorganisk kjemi | Modul 1: Mål 1, 2, 3 og 4 | 37
| Modul 2: Mål 5 | 37
| Modul 3: Mål 6, 8 og 10 | 75
| Modul 4: Mål 11 | 75
| Modul 5: Mål 7 og 9 | 37
Grunnleggende organisk kjemi | Modul 1: Mål 1, 2, 3 og 4 | 74
| Modul 2: Mål 5, 6 og 7 | 37
Fysikk | Modul 1: Alle mål i faget | 75
Grunnleggende kjemiteknikk | Modul 1: Alle mål i faget | 37
Matematikk (2MX) | Modul 1: Alle mål i faget | 188
Fordypningsområde kjemi | |
Fysikalsk og instrumentell kjemi | Modul 1: Mål 1 og 2 | 112
| Modul 2: Mål 3 og 4 | 112
| Modul 3: Mål 5 og 6 | 75
Organisk kjemi | Modul 1: Mål 1, 2, 3 og 4 | 75
| Modul 2: Mål 5, 6, 7 og 8 | 75
| Modul 3: Mål 9, 10, 11, 12 og 13 | 174
Kjemiteknikk | Modul 1: Mål 1, 2 og 3 | 20
| Modul 2: Mål 4, 5 og 6 | 55
Fordypningsområde prosess | |
Kjemiteknikk | Modul 1: Mål 1, 2, 3, 4, 5, og 6 | 98
| Modul 2: Mål 7 , 8 og 9 | 86
Vedlikehold og driftsutstyr | Modul 1: Alle mål i faget | 147
Prosesskontroll | Modul 1: Mål 1, 2 og 3 | 147
| Modul 2: Mål 4 og 5 | 110
| Modul 3: Mål 6 og 7 | 110

Vedlegg 2

Vurdering i teknisk fagskole, linje for kjemi og prosess

Standpunktkarakterer
Det gis standpunktkarakterer i alle fag.

Eksamensordning og eksamensform i teknisk fagskole, linje for kjemi og prosess.

Felles allmenne fag:	Norsk: Alle studenter skal opp til eksamen i norsk hovedmål skriftlig og norsk sidemål skriftlig. Oppgavene utarbeides sentralt med sentral sensur. Studentene kan i tillegg trekkes ut til lokal muntlig eksamen i norsk.
	Matematikk: Studentene kan trekkes ut til eksamen som består av en skriftlig og en muntlig del. Skriftlig eksamen utarbeides sentralt med sentral sensur. Lokal muntlig eksamen utarbeides etter sentrale retningslinjer.
	Engelsk: Studentene kan trekkes ut til skriftlig eller muntlig eksamen. Eksamensoppgavene til skriftlig eksamen utarbeides sentralt med sentral sensur. Lokal muntlig eksamen utarbeides etter sentrale retningslinjer.
	Naturfag: Studentene kan trekkes ut til lokal muntlig eksamen med eksperimentelt innslag etter sentrale retningslinjer.
	Nyere historie: Studentene kan trekkes ut til lokal muntlig eksamen etter sentrale retningslinjer.

Felles fag:	Økonomistyring: Alle studenter skal opp til en skriftlig eksamen i økonomi.
	Organisasjon og ledelse: Studentene kan trekkes ut til skriftlig eksamen.
	Markedsføringsledelse: Studentene kan trekkes ut til skriftlig eksamen.
	Eksamensoppgavene i disse tre fellesfagene utarbeides sentralt med sentral sensur.

Felles linjefag:	Studentene skal trekkes ut til minst ett felles linjefag. Eksamensform: Skriftlig. 
	Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Fordypningsfag:	Alle studenter skal gjennomføre en tverrfaglig prosjekteksamen hvor fordypningsfagene inngår. Eksamensform: Skriftlig og muntlig.

Det vil være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

Det vises til sentrale retningslinjer for lokalt og sentralt gitt eksamen i Reform 94.