Title: Læreplan Teknisk Fagskole Driftsteknikk
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

2

Læreplan for teknisk fagskole

Linje for driftsteknikk

Oslo, november 1998  
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Innhold 

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1       Innledning	1
1.2       Inntakskrav	1
1.3       Varighet	1
1.4       Innhold	1
1.5       Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1       Felles mål for linjefagene	3
2.2       Felles linjefag	4
2.2.1  Kvalitetssikring og helse, miljø og sikkerhet	4
2.2.2  Fabrikkplanlegging	6
2.2.3  Materialadministrasjon	8
2.2.4  Vedlikehold	11
2.2.5  Mekanikk	12
2.2.6  Matematikk	13
2.3      Fordypningsområde tre og møbel	15
2.3.1  Materialteknologi	15
2.3.2  Produksjonsteknikk	15
2.3.3  Automasjon	17
2.3.4  Produkt- og konstruksjonslære	17
2.3.5  Ventilasjons-, tørke- og energiteknikk	19
2.3.6  Mekanikk	20
2.3.7  Faglig kalkulasjon	21
2.4      Fordypningsområde tekstil og konfeksjon	22
2.4.1  Materiallære	22
2.4.2   Produksjonsteknikk	23
2.4.3  Vedlikehold	24
2.4.4  Produktutvikling	25
2.5      Fordypningsområde treteknikk	26
2.5.1  Automasjon	26
2.5.2  Produksjonsteknikk	26
2.5.3  Treteknologi	29
2.6      Fordypningsområde plastteknikk	31
2.6.1  Materiallære	31
2.6.2  Produksjonsteknologi	32
2.6.3  Konstruksjon	34
2.6.4  Mekanikk	35
2.6.5  Automasjon	35
2.7      Fordypningsområde maskinteknisk drift	37
2.7.1  Driftsregnskap og kalkulasjon	37
2.7.2  Materiallære	38
2.7.3  Mekanikk	39
2.7.4  Automatisert produksjon	40
2.7.5  Teknisk tegning og dokumentasjon	41
2.7.6  Industriell varme- og energiteknikk	42
2.7.7  Produksjonsteknikk	44
2.7.8  Vedlikehold	44
2.8      Fordypningsområde logistikk og transport	46
2.8.1  IT-Teknologi	46
2.8.2  Transportkunnskap	47
2.8.3  Transportrett	48
2.8.4  Service og kundebehandling	48
2.8.5  Terminallære	49
2.8.6  Befraktning	49
2.8.7  Transportgeografi	50
Kapittel 3:	Vurdering	51
3.1       Hvorfor vurdering?	51
3.2       Hva skal vurderes?	51
3.3       Hvordan skal vurderingen skje?	51
3.4       Spesielle forhold	52
Vedlegg 1	53
1.1       Fag- og timefordeling i teknisk fagskole, linje for driftsteknikk	53
1.2       Moduler i teknisk fagskole, linje for driftsteknikk	54
Vedlegg 2	56
            Vurdering i teknisk fagskole, linje for driftsteknikk	56

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Driftsteknikk er knyttet til industriell produksjon basert på ordrestyring og prognoser. Når prosessen tilpasses markedet, er det mulig å ha en rasjonell produksjon. I moderne produksjon er det ikke bare framstilling av produkter og komponenter som betyr noe. Det er like viktig å styre materialstrømmene. Sentralt i denne oppgaven vil fagteknikeren stå. Fagteknikeren er personen på mellomledernivå som skal knytte sammen de praktiske ferdighetene på operatørplanet med ingeniørenes teoretiske kunnskaper.

I dag er produksjonsarbeid for det meste å overvåke at maskinene lager produktene med de spesifikasjonene som vi har bestemt. Typiske arbeidsoppgaver for fagteknikeren er å beregne, planlegge og koordinere materialbehov, materialflyt og personressurser i produksjons- prosessen. I tillegg kommer oppgaver knyttet til vedlikehold og driftssikkerhet. Mange personer er involvert i en produksjon, og fagteknikerne har et betydelig ansvar for at samarbeidet mellom de forskjellige fungerer.

Linjen for driftsteknikk omfatter flere bransjer. Hver bransje har sine spesialiteter, men det er også mye som er felles for de forskjellige bransjer. Linjen fører fram til en tekniker- og mellomlederkompetanse for fordypningsområdene tre og møbel, tekstil og konfeksjon, treteknikk, plastteknikk, maskinteknisk drift og logistikk og transport.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn til teknisk fagskole linje for driftsteknikk må søkeren normalt ha fullført fagutdanning med fagbrev innenfor fagområdet eller vitnemål fra annen yrkeskompetanse i tillegg til to års relevant praksis. Verdiskapningsåret i fagopplæringen utgjør det ene praksisåret. Søkere med fagbrev fra andre industrirelaterte fag og to års relevant praksis, kan også vurderes tatt inn.

1.3	Varighet

Teknisk fagskole, linje for driftsteknikk er normalt to-årig.

1.4	Innhold

Teknisk fagskole linje for  driftsteknik består av allmenne fag, linjefag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
For å tilrettelegge opplæringen i teknisk fagskole for målgruppen voksne er det en forutsetning at læreplanen er delt inn i moduler. På denne måten kan ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse bli ivaretatt (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Etter to år i teknisk fagskole er man fagtekniker. Det er utarbeidet en beskrivelse av denne generelle teknikerkompetansen:

Fagteknikeren har kompetanse som kvalifiserer for arbeid og oppgaver på operasjonelt ledernivå innenfor ulike typer yrker i privat og offentlig arbeidsliv og forvaltning.

Fagteknikeren kan kombinere praktiske og teoretiske arbeidsoppgaver og ta et bevisst ansvar for samspillet mellom teknologi, miljø og samfunn både nasjonalt og internasjonalt.

Fagteknikeren kan stimulere til nyskaping, etablering og drift av ulik virksomhet og har grunnlag for undervisnings- og opplæringsvirksomhet.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer*

*	I opplæringstilbud som er spesielt tilrettelagt for voksne, kan timetallet komprimeres til 2/3. For teknisk fagskole vil det da gjenstå ca. 500 timer for å oppnå generell studiekompetanse.
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for linjefagene

Studentene skal

·	kunne planlegge, lede og kontrollere arbeid som utføres av andre

·	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver i henhold til gitte krav og spesifikasjoner

·	kunne sette seg inn i nye problemstillinger

·	ha kunnskaper om økonomi og administrasjon

·	kjenne grunnleggende prinsipper for kvalitetssikring og systematisk helse-, miljø- og sikkerhetsarbeid

·	kunne planlegge og gjennomføre arbeidet i tråd med gjeldende krav til helse, miljø og sikkerhet

·	kunne ta selvstendige avgjørelser, men også vise evne og vilje til å samarbeide med andre

·	kunne kommunisere med over- og underordnet i organisasjonen

·	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

·	kjenne og kunne følge lover, forskrifter og regler som gjelder for faget

·	vise kreative, praktiske og eksperimentelle evner i løsning av oppgaver

·	kunne ta ansvar for egen læring

·	ha kunnskaper om og vise evne til å ivareta moralske og etiske verdier og krav som gjelder i samfunnet og på arbeidsplassen

·	kjenne til eget arbeidsområde og egen kompetanse og vite når annen fagkompetanse er nødvendig

·	ha forståelse og respekt for de ulike fagområdenes egenart

·	kjenne den betydning bransjen har hatt for samfunnsutviklingen nasjonalt og internasjonalt

·	kjenne til den teknologiske utviklingen i faget og hvordan ny teknologi brukes

·	ha kunnskaper og systemforståelse som kan danne grunnlag for videre utdanning og yrkesvalg

2.2	Felles linjefag

2.2.1	Kvalitetssikring og helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Studentene skal ha kunnskaper om kvalitetsbegrepet og om hva som påvirker kvaliteten i en bedrift. De skal ha kunnskaper om kvalitetsledelse og om hvordan dette kan utøves.

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne gjøre rede for begrepet kvalitet

1b	kunne forklare kvalitetskretsløpet

1c	kjenne til norske og engelske termer som benyttes innen kvalitetssikring og kvalitetsstyrt ledelse

1d	kunne gjengi aktuelle kjennetegn på en kvalitetsstyrt bedrift

1e	kunne gjøre rede for sammenhengen mellom kvalitetssikring, kvalitetsforbedring og bedriftens lønnsomhet

1f	kunne gjøre rede for kostnader som følger av kvalitetsavvik 

Mål 2
Studentene skal kunne utarbeide, dokumentere og vedlikeholde systemer og prosedyrer for å sikre at aktivitetene i en bedrift utøves i samsvar med krav i aktuelle standarder, lover og forskrifter

Hovedmomenter
Studenten skal

2a	kunne gi eksempel på hvordan bedriftens kvalitets- og HMS-system kan bygges opp og dokumenteres

2b	kunne dokumentere ved prosedyrer eller instrukser aktiviteter som direkte påvirker kvaliteten i en bedrift eller har betydning for helse, miljø og/eller sikkerhet

2c	kunne gjøre rede for aktuelle standarder som benyttes for å sikre kvaliteten

2d	kunne gjøre rede for hvordan aktuelle lover og regler stiller krav til bedriftens dokumenterte system for kvalitet og HMS

2e	kunne planlegge, dokumentere og gjennomføre interne systemrevisjoner

2f	kunne organisere kvalitetsarbeidet og HMS-arbeidet i en bedrift

2g	ha kjennskap til sertifisering av kvalitets- og miljøsystem

Mål 3
Studentene skal ha kunnskaper om og kunne gjennomføre aktiviteter som er nødvendige for å sikre kvaliteten i en bedrift. De skal ha gode kunnskaper om kvalitetssikringsaktiviteter som er aktuelle i innkjøpsfasen og i tilvirkningsfasen

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne beskrive prinsippene for produktsikkerhetsanalyser

3b	kunne planlegge, gjennomføre og dokumentere kontraktsgjennomgang på ulike stadier

3c	kunne beskrive gjennomføring av konstruksjonsgjennomgang på ulike stadier i produktfremtakingsprosessen

3d	kunne forklare hvordan prøveproduksjon og kvalifikasjonstesting utføres

3e	kunne delta ved utarbeidelse av en leverandørpolicy  og kjenne til aktuelle områder for kvalitetssamarbeid med leverandør

3f	kunne planlegge og gjennomføre leverandørbedømmelse, godkjenning og kvalifisering av leverandører

3g	kunne gjennomføre prosess- og godkjenningskontroll

3h	kunne forklare hvordan vedlikehold og kalibrering av forskjellige typer måleutstyr utføres

Mål 4 
Studentene skal ha kunnskaper om kvalitetsforbedring og skal kunne planlegge og gjennomføre en kvalitetsforbedringsprosess

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne organisere og gjennomføre kvalitetsforbedringsprosjekter

4b	kunne ta ansvaret for organisering og igangsetting av kvalitetssirkler og kvalitetsforbedringsgrupper

4c	kunne bruke aktuelle metoder og teknikker for produkt- og prosessforbedring

4d	kunne benytte aktuelle modeller, metoder og teknikker for problemløsning og problemanalyse

Mål 5
Studentene skal ut fra kunnskaper om arbeidsmiljø, ergonomi og vernearbeid, kunne skape et sikkert arbeidsmiljø og kunne planlegge og iverksette systematiske tiltak for å forhindre skade på personell, materiell og miljø

Hovedmomenter
Studentene skal

5a	kunne beskrive viktige arbeidsmiljøfaktorer knyttet til helse og menneskelig trivsel, hvilke faktorer som skaper et sosialt, trygt og effektivt arbeidsmiljø, og hvordan lover og forskrifter brukes i denne sammenheng

5b	kunne organisere arbeidsmiljø og vernetjeneste og øvrige forhold knyttet til forskrift om systematisk helse-, miljø- og sikkerhetsarbeid

5c	kunne vurdere forskjellige problemstillinger knyttet til det fysiske arbeidsforhold og ha innsikt i ergonomi og belastningssykdommer

5d	kunne vurdere tiltak mot mobbing, stress og andre psykososiale forhold i arbeidslivet

5e	kunne forebygge og rapportere arbeidsulykker og skader og kunne vurdere risiko for skader og ulykker

5f	ha kjennskap til attføringsarbeid i arbeidslivet og samarbeid med trygdeetaten

5g     kunne ivareta HMS ved anskaffelse, drift og vedlikehold av maskiner

2.2.2	Fabrikkplanlegging

Mål 1
Studentene skal kunne planlegge utforming av bygninger, avdelinger, arbeidsplasser og utstyr med formål å oppnå økonomisk tilvirkning og godt arbeidsmiljø 

1a	kunne vurdere valg av ulike layouttyper og -hjelpemidler som brukes i industrielle virksomheter

1b	kunne vurdere ulike typer tilvirkningsformer og tilvirkningssystemer

1c	kunne vurdere ulike typer tilvirkningsprosesser

1d	kunne planlegge avbalansering av tilvirkningslinjer

1e	kunne planlegge arealbehov ut fra gitte krav

1f	kunne vurdere sammenhenger mellom funksjonskrav og bygningstekniske krav

1g	kunne drøfte hvordan krav til service, fleksibilitet og flyttbarhet påvirker arealbehovet

1h	kunne bygge opp et arealdiagram og kunne drøfte hvilken betydning det har for materialflyten

1i	kjenne til betydningen av infrastruktur, lover og regler for plassering av industribygninger

Mål 2
Studentene skal vurdere behov for rasjonaliserings- og modifiseringsanalyser og kunne bruke slike analyser

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne forklare hvordan materialer klassifiseres for bruk i sambandsanalysen

2b	kunne beskrive hvordan intensiteten i materialflyten analyseres

2c	kunne forklare hvilken betydning prosessanalysen har for materialflyten

2d	kunne beskrive hvordan en fra-til-analyse gjennomføres

2e	kunne forklare hvordan et sambandsdiagram bygges opp og hvilken betydning sambandsdiagrammet har for materialflyten

2f	kunne beskrive hvilken betydning transportgangene har for materialflyten

2g	kunne vurdere modifiserende faktorer og praktiske begrensninger ved bruk av analysene

2h	kunne drøfte hvordan modifiseringsfaktorene kan påvirke ulike bygningstyper

2i	kunne drøfte hvilken betydning fleksibilitet og utvidelsesbehov har for modifiseringsanalysen

Mål 3
Studentene skal velge framstillingsprosess og kunne vurdere hvilke sentrale faktorer som påvirker valg av alternative framstillingsprosesser

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne vurdere ulike entrepriseformer

3b	kunne velge ulike planløsninger ut fra økonomiske og praktiske vurderinger

3c	kunne vurdere hvilke faktorer som er viktige ved presentasjon av planalternativene og kunne presentere det endelige forslag til valg

3d	kunne vurdere hvordan endringer i framstillingsprosessen kan organiseres, planlegges og budsjetteres

2.2.3	Materialadministrasjon

Mål 1
Studentene skal ha kunnskaper om materialadministrasjon og om dens betydning for en bedrift

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne gjøre rede for materialadministrasjonens historiske utvikling

1b	kunne definere begrepet materialadministrasjon og kjenne til hvilke aktiviteter i og utenfor bedriften som omfattes av materialadministrasjon

1c	kunne gjøre rede for materialadministrasjonens innvirkning på bedriftens konkurransekraft og lønnsomhet

1d	kunne forklare hvordan materialadministrasjonsfunksjonen i en bedrift kan være organisert

Mål 2
Studentene skal ha kunnskaper om hvilke miljøkrav myndighetene setter for material-administrasjon 

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne gjøre rede for myndighetenes krav om tiltak for reduksjon av avfallsmengder, økt gjenvinning og forsvarlig avfallsbehandling

2b	kunne planlegge og legge til rette for reduksjon av avfallsmengden og en miljømessig forsvarlig avfallshåndtering

Mål 3
Studentene skal ha kunnskaper om innkjøpsfunksjonen i en bedrift. De skal ha kunnskaper om ulike innkjøpsstrategier og kjenne trinnene i innkjøpsprosessen

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne gjøre rede for innkjøpets betydning for en bedrifts kostnader, kapitalbinding og servicegrad

3b	kunne gjøre rede for ulike innkjøpsstrategier

3c	kunne gjøre rede for trinnene i innkjøpsprosessene for forskjellige typer kjøp

3d	kunne gjøre rede for betydningen av forhandlingsteknikk

Mål 4
Studentene skal kunne velge og bruke aktuelle modeller og analyser for å sikre en effektiv materialflyt og kunne utarbeide beregninger og planer for styring, for å sikre levering til rett tid

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne gjøre rede for kostnader ved lagring og manko eller svinn

4b	kunne gjøre rede for ulike bestillingssystemer

4c	kunne gruppere leverandører og artikler ved hjelp av ABC-analyser

4d	kunne prognostisere ressursbehov

4e	kunne beregne optimalt innkjøpskvantum, fast, variabelt, Lot for Lot, rabatt, fellesbestilling, plassbegrensning, bestillingspunkt og sikkerhetslager

4f	kunne beregne gjennomløpstid for et varelager og varer i arbeid

4g	kunne drøfte hvordan stopptidene kan reduseres

4h	kunne drøfte hvilken betydning materialflyten har for tilvirkningstiden

4i	kunne tegne produksjonsstruktur for et produkt og beregne brutto- og nettobehov i mengde og tid for en ordre

4j	kunne beregne operasjonstid og varighet

4k	kunne beregne brutto og nettokapasitet for produksjonsgrupper og kunne sette opp tidsplan for ordrer med varierende grad av overlapping mellom operasjoner

4l	kunne gjøre rede for hvordan grad av overlapping mellom operasjoner virker inn på gjennomløpstid, leveringstid og kapitalbinding

4m	kunne gjøre rede for aktuelle styringsfilosofier og kunne lage planer for produksjonstyring ut fra dette

4n	kunne beregne og finne fram til optimale seriestørrelser og lage planer for serieproduksjon

4o	kunne utføre kjøpe-/lageranalyser

4p	kunne gjøre rede for hvilke aktiviteter som inngår i distribusjonsfunksjonen

4q	kunne utføre totalkostnadsanalyse for distribusjon av varer fra produsent til endelig forbruker

4r	kunne gjøre rede for ulike distribusjonskanaler og kjenne til under hvilke forhold de brukes

4s	kunne gjøre rede for prinsippene for lagerlokalisering

4t	kunne utføre ruteplanlegging etter reduksjonsmetoden

4u	kunne gjøre rede for tredjepartslogistikk

Mål 5
Studentene skal kunne bruke databaserte styringssystemer innen materialadministrasjon

Hovedmomenter
Studentene skal

5a	kunne gjøre rede for strukturen i databaserte styringssystemer

5b	kunne registrere salgsordre og lage tilbudskalkyler

5c	kunne bestille varer og registrere mottak av varene

5d	kunne lage oversikter over beholdninger, reserveringer og bestillinger

5e	kunne utstede produksjonsordre og kunne foreta tids- og belastningsplanlegging

5f	kunne rapportere virkelig ressursforbruk og produksjon og kunne lage etterkalkyle

5g	kunne fakturere ved hjelp av databaserte styringssystemer

2.2.4	Vedlikehold

Mål 1
Studentene skal ha kunnskaper om generell vedlikeholdsfilosofi og om vedlikeholdets innvirkning på bedriftens økonomi, lønnsomhet og kvalitet. De skal kunne planlegge og organisere vedlikeholdsaktiviteter

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne sette opp mål for vedlikeholdet i en bedrift

1b	kunne utforme og beskrive vedlikeholdsstrategi ut fra mål for vedlikeholdet i en bedrift

1c	kunne benytte sentral terminologi innenfor vedlikehold

1d	kunne gjøre rede for hvordan velferd, sikkerhet og de rette miljøforhold kan ivaretas internt i bedriften og eksternt ved hjelp av vedlikehold

1e	kunne vurdere prinsippene for kjøp og salg av vedlikeholdstjenester

1f	kunne gjøre rede for hvordan økonomisk kontroll av vedlikehold foretas

1g	kunne forklare begrepene livstidskostnader (LCC) og livstidsoverskudd (LCP) og kunne foreta beregninger av disse

1h	kunne drøfte hvilke sammenhenger som finnes mellom produksjon, kvalitet og vedlikehold

1i	kunne planlegge ledelse, kontroller og analyserer av vedlikeholdsaktiviteter og verifisering, måling og analyse av resultater fra vedlikeholdsaktiviteter

1j	kunne analysere framtidige behov for vedlikehold og driftssikkerhet

1k	kunne gjøre rede for organisering av vedlikehold og kunne velge den mest tilpassede organisasjonsformen
1l	kunne tilrettelegge for riktig kompetanseutvikling og opplæring for personalet

1m	kunne planlegge vedlikeholdspersonell og materielle ressurser i organisasjonen og kunne begrunne sine valg

1n	kunne definere de viktigste krav til kvalitet, miljø, energi osv. i forbindelse med vedlikehold

1o	kunne gjøre rede for aktuelle vedlikeholdsaktiviteter under prosjektering

2.2.5	Mekanikk

Mål 1
Studentene skal ha kunnskaper om og kunne beregne statisk bestemte og ubestemte systemer

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne identifisere krefter i et statisk system og kunne beregne krefter grafisk og analytisk

1b	kunne beregne krefter i sammensatte konstruksjoner

1c	kunne beregne momenter

1d	kunne forklare sammenhengen mellom krefter knyttet til friksjon og kunne beregne friksjonskrefter

1e	kunne utføre tyngdepunktsberegninger av sammensatte flater og sammensatte legemer

Mål 2
Studentene skal ha kunnskaper om kraftfordelingen på en snittflate i en statisk belastet konstruksjonsdel og kunne beregne spenninger og deformasjoner i materialet

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne beregne strekk- og trykkspenning ved sentrisk belastning og deformasjon

2b	kunne beregne og vurdere sikkerheten mot flyting og brudd i materialet i henhold til gjeldende standard

2c	kunne beregne strekk- og trykkspenninger knyttet til temperaturforandringer

2d	kunne beregne spenning ved avskjæring

2e	kunne beregne sikkerhet mot knekking i konstruksjoner

2f	kunne beregne bøyespenninger i konstruksjoner

2.2.6	Matematikk

Mål 1
Studentene skal kunne løse ligninger, ligningssystemer og ulikheter både grafisk, ved regning og med bruk av informasjonsteknologi og kjenne de enkelte trinnene i løsningen

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne løse ikke-lineære ligninger og ligningssystemer

1b	kunne løse lineære ligningssystemer med flere enn to ukjente

1c	kunne anvende grafisk kalkulator til å undersøke og løse ligninger og ulikheter

1d	kunne formulere og løse praktiske problemer ved hjelp av ligninger og ulikheter

1e	kunne løse ulikheter som inneholder rasjonale uttrykk

1f	kunne løse irrasjonale ligninger

Mål 2
Studentene skal kunne regne med trigonometriske funksjoner og kjenne deres vanligste anvendelser

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kjenne absolutt vinkelmål og kunne regne om mellom grader og radianer

2b	kjenne definisjonen av sinus, cosinus og tangens for vilkårlige argumenter

2c	kunne bruke cosinussetningen og sinusproporsjonen

2d	kunne finne argumentet når verdiene til trigonometriske funksjoner er gitt

2e	kjenne sammenhengen mellom verdier for trigonometriske funksjoner til supplement- og komplementvinkler

2f	kunne bruke formlene for sinus, cosinus og tangens til en sum og en differens, samt formelen sin^2x + cos^2x = 1

2g     kunne bruke de grunnleggende regnereglene for logaritmer

Mål 3
Studentene skal kjenne det teoretiske grunnlaget for differensialregningen, kunne beregne grenser og deriverte, og kunne utnytte denne kunnskapen til å løse praktiske problemer

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kjenne begrepet grenseverdi og kunne regne ut grenseverdien til enkle, ubestemte uttrykk

3b	kjenne kontinuitetsbegrepet og utifra utseende til funksjonsgrafen kunne avgjøre hvor en funksjon er kontinuerlig og hvor den er deriverbar

3c	kunne derivere potensfunksjoner og trigonometriske funksjoner

3d	kunne derivere summer, differenser, produkter, kvotienter og sammensatte funksjoner

3e	kunne bruke første- og annenderiverte til å drøfte grafen til en funksjon

3f	kunne bruke grafiske, regnetekniske og eksperimentelle verktøy basert på informasjonsteknologi i funksjonslæren

2.3	Fordypningsområde tre og møbel

2.3.1 	Materialteknologi

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere og velge aktuelle materialer til møbel- og innredningsproduksjon

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne velge tre og trebaserte materialer ut fra egenskaper og bruksområde

1b	kunne velge ulike typer hud, lær, møbeltekstiler og stoppingsmaterialer for stoppmøbelproduksjon ut fra egenskaper og bruksområder

1c	kunne velge plastmaterialer og fiberkompositter ut fra egenskaper og bruksområde

1d	kunne vurdere limtyper ut fra egenskaper og bruksområde

1e	kunne beregne stift- og skrufasthet i aktuelle materialer

1f	kunne velge overflatebehandlingsmidler ut fra egenskaper og bruksområde

1g	kunne velge materialer for oppbygging av bærende konstruksjoner

1h	kunne velge metalliske materialer brukt i møbel- og innredningsindustrien ut fra egenskaper og bruksområde

1i	ha kjennskap til miljøkonsekvenser forbundet med bruk av fornybare og ikke-fornybare ressurser og framstilling av industrielle produkter

2.3.2	Produksjonsteknikk

Mål 1
Studentene skal kunne planlegge, lede og kontrollere produksjon av møbler og innredninger i henhold til gitte kriterier for kvalitet, kundens behov og gjeldende regler for helse, miljø og sikkerhet

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne sette opp operasjonsliste for produksjon av gitte produkter
1b	kunne sette opp prosess-skjema for gitte produkter

1c	kunne velge maskiner og utstyr for bearbeiding av tre og trebaserte materialer

1d	kunne velge metoder for maskinbearbeiding av deler til møbler og innredninger av tre og trebaserte materialer, som f.eks. bearbeiding med skjæreverktøy, bøying, stuking og plastifisering

1e	kunne velge verktøy til de forskjellige trebearbeidingsmaskiner ut fra egenskaper og bruksområde

1f	kunne velge maskiner og utstyr for bearbeiding av tekstil, hud og stopningsmaterialer

1g	kunne velge metoder for produksjon av deler til stoppmøbler, som f.eks. stansing, tilskjæring, søm, trekking og montering

1h	kunne velge utstyr for liming av deler til møbler og innredninger, herunder for laminering

1i	kunne velge metoder og utstyr for overflatebehandling

1j	kunne velge forskjellige typer transportutstyr og løfte- og stabelutstyr ut fra bruksområde

1k	kunne bruke CNC-styrte maskiner, inkl. programmering, overføring og implementering av program på maskin

1l	kunne planlegge produksjonen ut fra kundens krav til sluttprodukt, deler og leveringstidspunkt

1m	kunne kontrollere og vurdere deler som inngår i produktet og sluttproduktet i henhold til de kriterier som gjelder

1n	kunne vurdere helse- miljømessige og sikkerhetsfaktorer som er knyttet til produksjonen og kunne utarbeide og følge vedlikeholdsrutiner

2.3.3	Automasjon

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere og kontrollere styresystemer for produksjon, optimering og kontroll, og for pneumatiske, elektropneumatiske og programmerbare styringer

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne tegne koblingsskjema på bakgrunn av analyse og behov og kunne bruke disse i produksjonen

1b	kunne konstruere, koble opp og kontrollere aktuelle styresystemer

1c	kunne foreslå drift og vedlikehold av utstyr for automatisering

1d	kunne utføre enkel feilsøking i produksjonslinjenes automatikk

1e	kunne utføre programmering

1f	kunne bruke relevante EDB-hjelpemidler

1g	kunne rettlede operatør som benytter automatiseringsutstyr og de mest vanlige optimerings- og overvåkingssystemer

1h	kunne vurdere tekniske løsninger for automatisering og optimatisering

2.3.4	Produkt- og konstruksjonslære

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere og velge aktuelle konstruksjons- og sammenføyningsprinsipper for produksjon av møbler og innredninger

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne vurdere fordeler og ulemper ved forskjellige tradisjonelle og “nyere” konstruksjoner for møbler og innredninger

1b	kunne vurdere og velge konstruksjon og sammenføyning med bakgrunn i produksjonsprosess, materialer og krav til sluttprodukt 

1c	kunne beregne hvilke belastninger forskjellige former for møbler og innredninger utsettes for under vanlig bruk og kunne dimensjonere ut fra beregninger

1d	kunne beregne styrkeegenskaper for forskjellige materialtyper og konstruksjoner

Mål 2
Studentene skal kunne bidra i produktutviklingsprosessen fra idé til ferdig produkt. De skal kunne foreta produktforbedringer

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne bruke markedsanalyser i produktutvikling

2b	kunne organisere produktutviklingsprosessen i en bedrift med representanter for salg, design og produksjon

2c	kunne foreslå forbedringer av produkter etter spesifikasjoner og kunne implementere nye produkt i produksjonen

Mål 3
Studentene skal kjenne og kunne bruke aktuelle standarder og krav som gjelder møbel- og innredningsprodukter. De skal ha kjennskap til aktuelle tester for møbler og innredninger

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne følge hovedprinsippene i lovbestemte standarder og kunne delta i utforming av frivillige standarder, herunder kunne forklare hvordan ansvarsfastsettelse gjennomføres

3b	kunne gjøre rede for hvordan forskjellige tester utføres nasjonalt og internasjonalt

Mål 4
Studentene skal kunne lese og utarbeide tekniske tegninger

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne utarbeide arbeidstegninger ut fra gjeldende tegnestandarder med nødvendige 	snitt og detaljer

4b	kunne lage isometriske tegninger

4c	kunne utarbeide tegninger ved hjelp av dataassistert konstruksjon, og kunne gjøre rede for prinsippene for overføring av dataassistert konstruksjon (DAK) til dataassistert produksjon

2.3.5	Ventilasjons-, tørke- og energiteknikk

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere varme- og energitekniske problem

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne forklare sammenhengen mellom temperatur, lengde- og volumutvidelse i materialer

1b	kunne forklare sammenhengen mellom ulike trykkbenevnelser

1c	kunne anvende gasslovene ved grunnleggende beregninger av gasser

1d	kunne forklare første og andre hovedsetning i termodynamikken

1e	kunne forklare tilstandsforandringer

1f	kunne forklare sammenheng mellom temperatur og vanndampinnhold i fuktig luft, for eksempel ved bruk av Mollière-diagram

1g	kunne gjøre rede for de ulike former for varmeoverføring

1h	kunne beregne et bygningselements varmegjennomgangskoffesient (U-verdi)

1i	kunne måle luftfuktighet

Mål 2
Studentene skal kunne lede drift og vedlikehold av et ventilasjons- og avsugsanlegg

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne drøfte de krav som må stilles til et ventilasjonsanlegg og et avsugsanlegg

2b	kunne forklare prinsippene for å beregne og dimensjonere ventilasjons- og avsugsbehov og ut fra dette kunne velge aktuelt anlegg

2c	kunne forebygge brann-og eksplosjonsfare i ventilasjons- og avsugsanlegg

2d	kunne vurdere konsekvenser av ombygging og utvidelse av ventilasjons- og avsugsanlegg

Mål 3
Studentene skal kunne vurdere energitekniske løsninger med tanke på miljø og økonomi

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne beregne bedriftens energibehov og -kostnader

3b	kunne vurdere bedriftens energiøkonomi og mulighetene for reduksjon av energiforbruket i bedriften

3c	kunne gjøre rede for forbrenningskjemien og funksjonen til fyringsanlegg for trebrensel

3d	kunne beregne energiinnhold av ulike typer brensel

3e	kunne vurdere og velge ulike metoder for varmegjenvinning

Mål 4
Studentene skal kunne velge riktig tørkemetode

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne velge tørkeskjemaer og tørkeprosedyrer ut fra tørketype, treslag og bruksområde og kunne styre tørkeprosessen

4b	kunne måle trefuktighet

4c	kunne analysere tørkefeil og foreta korrigering

2.3.6	Mekanikk

Mål 1
Studentene skal ha kunnskaper om dynamikk og kunne utføre beregninger

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne beregne hastighet, aksellerasjon og massefart ved rettlinjet og sirkulær bevegelse

1b	kunne gjøre rede for begrepet treghetskrefter og kunne se kreftene i sammenheng med likevekt for et mekanisk system

1c	kunne beregne mekanisk arbeid, effekt og virkningsgrad

1d	kjenne betydningen av vibrasjon og svingninger
2.3.7 	Faglig kalkulasjon

Mål 1
Studentene skal kunne kostnadsberegne og fordele kostnader på aktuelle kostnadssteder og kunne for- og etterkalkulere møbel- og innredningsprodukter

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne beregne materialforbruk og materialkostnader for møbel- og innredningsprodukter med utgangspunkt i nødvendige tegninger og beskrivelser

1b	kunne sette opp kappliste og materialliste for ulike typer møbel- og innredningsprodukter

1c	kunne beregne direkte lønnskostnader og andre direkte kostnader forbundet med gitt møbel- og innredningsproduksjon

1d	kunne kalkulere, fastsette pris og foreta etterkalkulasjon av møbel- og innredningsprodukter

2.4	Fordypningsområde tekstil og konfeksjon

2.4.1	Materiallære

Mål 1
Studentene skal kunne analysere fibrer og fiberblandinger som brukes i industrien og kunne begrunne sine valg av råmateriale for framstilling av ulike sluttprodukter

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne analysere ulike fibrer og fiberblandinger ved hjelp av shirlastain, kjemiske analyser, brenntest og mikroskop

1b	kunne gjøre rede for hovedklassene i ull og bomull og begrunne valg av råmateriale i henhold til ønsket sluttprodukt

1c	kunne velge kunst og syntetiske fibrer ut fra kjemisk struktur og kunne begrunne valg av råmateriale i henhold til ønsket sluttprodukt

1d	kunne gjøre rede for utviklingen av nye fibrer og hvilke muligheter det gir 

1e	kunne begrunne valg av fibrer for framstilling av ferdig garn

1f	kunne begrunne valg av garn til vevet vare og kunne analysere vevnader

1g	kunne begrunne valg av garn til strikket vare og kunne analysere ulike garntyper

1h	kunne begrunne valg av fargestoffer, hjelpemidler og fortykningsmidler for påvirkning av sluttproduktet

1i	kunne begrunne valg av garn, fibrer, tau og nett for framstilling av fiskeredskap i henhold til gitte krav

1j	kunne begrunne valg av materiale til ulike sømprodukter

1k	kunne vurdere grunnprinsippene for og hensikten med de ulike kjemiske og mekaniske etterbehandlinger som brukes i industrien

2.4.2	Produksjonsteknikk

Mål 1
Studentene skal kunne planlegge og lede produksjonen

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne utarbeide arbeidsrekkefølge og kunne sette opp rutiner for gjennomføring av produksjonen

1b	kunne analysere og kunne foreta nødvendige beregninger ut fra ønsket sluttprodukt

1c	kunne velge maskiner og utstyr til bruk i industrien ut fra hensynet til effektivitet og kvalitet og kunne klargjøre og omstille maskiner og utstyr ved oppstart av produksjonen

1d	kunne planlegge og velge metoder for framstilling av fiber og fiberblandinger

1e	kunne planlegge og velge metoder for framstilling fra fiber til ferdig garn

1f	kunne planlegge og velge metoder for framstilling fra garn til vevet vare

1g	kunne planlegge og velge metoder for framstilling fra garn til strikket vare

1h	kunne velge metoder for farging, trykking og etterbehandling

1i	kunne planlegge og velge metoder for framstilling av fiskeredskap

1j	kunne planlegge og velge metoder for framstilling av sømprodukter

1k	kunne vurdere og begrunne valg av sammenføyningsteknikker

1l	kunne sette opp investeringsanalyse og kostnadsberegning for en gitt produksjon

Mål 2
Studentene skal kunne kontrollere produksjonen i henhold til gitte kriterier for kvalitet og gjeldende regler for helse, miljø og sikkerhet. De skal ha kunnskaper om interntransport og kunne delta i opplæringstiltak

2a	kunne vurdere faktorer som påvirker produktkvaliteten og kunne kontrollere og vurdere helheten av produkter i henhold til de kriterier som er gitt for sluttproduktet

2b	kunne følge sikkerhetsmessige regler og forskrifter for produksjon av klær og tekstiler

2c	kunne vurdere helsemessige og miljømessige faktorer som er knyttet til produksjonsprosessen og kunne utarbeide og følge vedlikeholdsrutiner

2d	kunne vurdere metoder for interntransport

2e	kunne ta ansvar for opplæring av nytilsatte

2.4.3	Vedlikehold

Mål 1
Studentene skal kunne planlegge og gjennomføre vedlikeholdsaktiviteter slik at det sikrer høy pålitelighet og systemtilgjengelighet

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne ivareta krav til systemeffektivitet og -pålitelighet, driftssikkerhet og tilgjengelighet

1b	kunne forklare prinsippene for risikoanalyser og kunne gjennomføre sviktanalyser

Mål 2
Studentene skal kunne bruke aktuelle metoder og systemer for å sikre kostnadseffektive vedlikeholdsaktiviteter som støtter opp om bedriftens overordnede mål

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne spesifisere systemkrav for aktuelle vedlikeholdsinformasjonssystemer

2b	kunne planlegge, kontrollere og rapporterere, analysere og foreta forbedringer av vedlikehold ved bruk av informasjonssystemer

2c	kunne utarbeide og organisere teknisk dokumentasjon 

2d	ha kjennskap til aktuelle ekspertsystemer

Mål 3
Studentene skal kunne bruke metoder og teknikker for å optimalisere fordelingen mellom korrektivt vedlikehold og forebyggende vedlikehold og modifikasjoner. De skal kunne velge riktig metode ut fra krav til kostnadseffektivitet og krav til sikkerhet for mennesker og miljø

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne knytte feilmønstre og feilkarakteristikk opp mot komponenter
3b	kunne gjøre rede for aktuelle emner knyttet til tribologi

3c	kunne gjøre rede for aktuelle metoder for tilstandskontroll

3d	kunne utføre tilstandskontroll med aktuelt utstyr

3e	kunne følge prinsippene for inspeksjonsteknikk

3f	kunne bruke aktuelle målemetoder

3g	kunne velge riktige utbedringsmetoder

2.4.4	Produktutvikling

Mål 1
Studentene skal kunne bidra i produktutvikling fra idé til ferdig produkt. De skal kunne foreta produktforbedringer

Hovedmoment
Studentene skal

1a	kunne registrere driftsdata og kunne foreta forenklinger og forbedringer av produksjonsprosessen

1b	kunne foreslå forbedringer av produkter etter spesifikasjoner

1c	kunne foreta forenklinger og forbedringer av produkter ut fra tilgjengelig produksjonsutstyr og ut fra kundens krav

1d	kunne kvalitetssikre produksjon ved å være kreativ problemløser i prosessen

1e	kunne bidra i designprosessen og kunne foreta endringer av produkter ut fra designhensyn

1f	kunne redusere produksjonstiden for produktene

2.5	Fordypningsområde treteknikk

2.5.1	Automasjon

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere og kontrollere styresystemer for produksjon, optimering og kontroll

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne tegne koblingsskjema på bakgrunn av analyse og behov og kunne bruke disse i produksjonen

1b	kunne konstruere, koble opp og kontrollere aktuelle styresystemer

1c	kunne foreslå drift og vedlikehold av utstyr for automatisering i trelastbedrifter

1d	kunne utføre enkel feilsøking i produksjonslinjenes automatikk

1e	kunne utføre enkel programmering

1f	kunne bruke relevante EDB-hjelpemidler

1g	kunne rettlede operatør som benytter automatiseringsutstyr og de mest vanlige optimerings- og overvåkingssystemer

1h	kunne vurdere tekniske løsninger for automatisering og optimatisering

2.5.2	Produksjonsteknikk

Mål 1
Studentene skal kunne organisere og lede skurlastproduksjon og kunne vurdere maskinenes egenskaper og kapasiteter

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	ha kjennskap til aptering, kvalitet, volumberegning og prisfastsetting av skurtømmer

1b	kunne vurdere kvalitet og verdi på råstoff men vekt på optimal utnyttelse

1c	kunne forklare prinsipper for aktuelle skurteknikker
1d	kunne beregne teknisk og økonomisk utbytte ved bruk av aktuelle skurteknikker

1e	kunne beregne og vurdere skuruttak

1f	kunne bruke aktuelle kvalitetssikringsmetoder i skurprosessen

1g	kunne planlegge og kapasitetsberegne produksjonsanlegg

1h	kunne forstå og vurdere ulik bruk av skurlast til videreforedling og til bygningsvirke

1i	kunne sette opp kravspesifikasjon ved kjøp av maskiner og verktøy og med utgangspunkt i dette kunne velge aktuelle maskiner

1j	kunne velge aktuelle former for skjærende verktøy og kunne drøfte forhold som har betydning for verktøyets standtid, bearbeidingsnøyaktighet og vedlikehold

Mål 2
Studentene skal kunne organisere og lede produksjonen på høvleri og kunne vurdere maskinenes og verktøyets egenskaper og kapasiteter

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne utarbeide rutiner for kontroll av råstoff, produksjonsprosess og produktkvalitet

2b	kunne planlegge og kapasitetsberegne produksjonsanlegg

2c	kunne utnytte råstoff med vekt på kvalitet og økonomisk og teknisk utbytte

2d	kunne kvalitetsvurdere høvellastprodukter

2e	kunne delta ved produktutvikling og bruk av høvellastprodukter

2f	kunne vurdere og velge aktuelle hovedmaskiner og bearbeidingsverktøy for høvellastproduksjon

2g	kunne organisere vedlikehold av verktøy

Mål 3
Studenten skal kunne organisere og lede produksjonen i en produksjonsbedrift for dører og vinduer og kunne vurdere maskinenes og verktøyets  egenskaper og kapasiteter

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne vurdere råstoffutnyttelse med vektlegging på kvalitet, treslag og økonomisk utbytte

3b	ha kjennskap til automatiske produksjonsanlegg og numerisk styring

3c	kunne bearbeide profiler og overflater

3d	kunne velge riktig sammenføyning for ulike formål

3e	kunne overflatebehandle produkter

3f	kunne vurdere og velge aktuelle hovedmaskiner og bearbeidingsutstyr for trevareproduksjon

3g	kunne organisere vedlikehold av verktøy

Mål 4
Studentene skal kunne lede produksjon for liming av tre

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne velge råstoff med vektlegging på riktig kvalitet og utnyttelse

4b	kunne velge produksjonsmetoder for fingerskjøting, limtre, limtreemner og parkett

4c	ha kjennskap til spon- og fiberplateproduksjon og kunne delta i generell produktutvikling innen limteknikk

4d	kunne vurdere og velge limingsmetode for trekomponenter

Mål 5
Studentene skal kunne lede produksjon av byggelementer

Hovedmomenter
Studentene skal

5a	kunne velge råstoff med vektlegging på riktig kvalitet og utnyttelse

5b	kunne velge produksjonsmetoder ut gitte krav

5c	kunne vurdere og velge sammenføyningsmetoder for byggeelementer

Mål 6
Studentene skal kunne lede industriell impregnering av trelast

Hovedmomenter
Studentene skal

6a	kunne velge impregneringsmidler og -metoder for trebeskyttelse mot råte og brann
6b	kunne vurdere bruksområder for impregnert trevirke

6c	kjenne miljøkravene til produktet og kunne ivareta produksjonstekniske krav med tanke på brann, helse, miljø og sikkerhet

Mål 7
Studenten skal kunne vurdere tekniske og økonomiske forhold ved energiproduksjon i fyringsanlegg for biologisk brensel

Hovedmomenter
Studentene skal

7a	kunne beregne bedriftens energibehov og energikostnader

7b	kunne vurdere bedriftens energiøkonomi og mulighetene for reduksjon av energiforbruket i bedriften

7c	kunne gjøre rede for forbrenningskjemien og funksjonen til fyringsanlegg for trebrensel

2.5.3	Treteknologi

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere valg og bruk av trevirke ut fra oppbygning og fysiske, mekaniske og kjemiske egenskaper og kunne kvalitetssortere trelastprodukter

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne gjøre rede for trevirkets oppbygning

1b	kunne vurdere trevirkets fysiske, mekaniske og kjemiske egenskaper, særlig gran og furu

1c	kunne velge treslag som råstoff for trelast og kunne vurdere deres egenskapers betydning for produktene

1d	kunne kvalitetsvurdere trelastprodukter etter aktuelle standarder og sorteringsregler

Mål 2
Studentene skal kunne planlegge og lede drift og styring av tørkeanlegg for trelast

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne velge tørkeskjemaer ut fra treslag, dimensjon og ønsket sluttprodukt og kunne styre tørkene etter disse skjemaene

2b	kunne ta ut og analysere treprøver med hensyn til fuktighet, spredning, spenninger, skader etc. og eventuelt endre tørkeprosessen på grunnlag av slike analyser

2c	kunne utarbeide nødvendige dokumentasjon på tørkeresultat

2d	kunne beregne optimalt energiforbruk i tørkeprosessen

2e	kunne utføre nødvendige tekniske og økonomiske vurderinger og beregninger ved planlegging av nyanlegg

2f	kunne organisere pakking og stabling

Mål 3
Studentene skal kunne vurdere bruksområder for trelast og trebaserte byggekonstruksjoner med bakgrunn i bygningstekniske krav

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne gjøre rede for grunnleggende bygningsfysikk, konstruksjonsprinsipper og materialbruk i de ulike bygningsdeler i småhus av tre

3b	kunne vurdere krav til grunnarbeid og fundamentering, reisverk og bjelkelag, veggbekledning og tak

3c	kunne vurdere og velge trematerialer, komposittmaterialer og de vanligste øvrige byggematerialer

2.6	Fordypningsområde plastteknikk

2.6.1	Materiallære

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere hva plastmaterialers oppbygning betyr for plastens fysiske egenskaper

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne drøfte molekyloppbygningens betydning for polymerens fysikalske og kjemiske egenskaper

1b	kunne drøfte temperaturens betydning for plastens fysikalske og kjemiske egenskaper

1c	kunne gjøre rede for forskjellen i oppbygning av herdeplast og termoplast

Mål 2
Studentene skal kunne velge plast ut fra egenskaper og bruksområde og kunne sammenligne plasttyper med andre konstruksjonsmaterialer. De skal kunne drøfte hvilken betydning forskjellige tilsatsmaterialer har for plastens egenskaper

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne velge plast ut fra deres fasthetsegenskaper, som strekk-, trykk- og bøyefasthet, E-modul, hardhet og slagfasthet

2b	kunne foreta enkle beregninger som viser plastens konkurransedyktighet overfor andre konstruksjonsmaterialer

2c	kunne velge plast ut fra termiske og kjemiske egenskaper

2d	kunne gjøre rede for plastens branntekniske egenskaper og kunne vurdere miljømessige forhold ved brann i plastmaterialer

2e	kunne vurdere hvilke tilsatsstoffer som er aktuelle til bruk i plastmaterialer

2f	kunne vurdere hvilken innvirkning ulike typer pulverformige fyllstoffer og fiberformige tilsatsmaterialer har på plastens egenskaper

2g	kunne gjøre rede for begrepet aldring og kunne vurdere faktorer som framskynder eller utsetter plastens aldringsprosess

2h	kunne vurdere bruksområde for plast ut fra deres bruksegenskaper, herunder kunne forklare den prinsipielle forskjellen i bruksområde for herdeplast og termoplast

2.6.2	Produksjonsteknologi

Mål 1
Studentene skal kunne planlegge, lede og kontrollere sprøytestøpeproduksjon

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne utarbeide arbeidsrekkefølge og kunne sette opp rutiner for arbeidsgangen og for hvordan riktig kvalitet skal oppnås

1b	kunne analysere og kunne foreta nødvendige beregninger ut fra ønsket sluttprodukt

1c	kunne velge maskiner og utstyr til bruk i industrien ut fra hensynet til effektivitet og kvalitet og kunne klargjøre og omstille maskiner og utstyr ved oppstart av ny produksjon

1d	kunne velge bearbeidingsmetode ut fra plastens egneskapsprofil

1e	kunne kontrollere prosessparametre i sprøytestøpesyklusen

1f	kunne vurdere faktorer som påvirker produktkvaliteten og kunne kontrollere og vurdere helheten i produkter ut fra kundens krav og aktuelle standarder

1g	kunne registrere driftsdata og kunne foreta forenklinger og forbedringer av produksjonsprosessen

1h	kunne utarbeide og vedlikeholde bedriftens resirkuleringsplan for håndtering av råmaterialer

Mål 2
Studentene skal kunne planlegge, lede og kontrollere produksjon ved hjelp av ekstrudering

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne utarbeide arbeidsrekkefølge og kunne sette opp rutiner for arbeidsgangen og for hvordan riktig kvalitet skal oppnås

2b     kunne analysere og kunne foreta nødvendige beregninger ut fra ønsket sluttprodukt

2c	kunne velge maskiner og utstyr til bruk i industrien ut fra hensynet til effektivitet og kvalitet og kunne klargjøre og omstille maskiner og utstyr ved oppstart av ny produksjon

2d	kunne beregne og stille inn dosering av råvarer ut fra prinsipper for volumetrisk og gravimetrisk dosering og kunne beregne resepter

2e	kunne planlegge og velge metode for framstilling av profiler, inklusive rør og plater

2f	kunne planlegge og velge metode for framstilling av folie

2g	kunne velge metode for belegging av kabel

2h	kunne kontrollere prosessparametre

2i	kunne vurdere faktorer som påvirker produktkvaliteten og kunne kontrollere og vurdere helheten i produkter ut fra kundens krav og aktuelle standarder

2j	kunne registrere driftsdata og kunne foreta forenklinger og forbedringer av produksjonsprosessen

2k	kunne utarbeide og vedlikeholde bedriftens resirkuleringsplan for håndtering av råmaterialer

Mål 3
Studentene skal kunne planlegge, lede og kontrollere produksjon ved hjelp av termoforming, formblåsing og andre aktuelle prosesser

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne utarbeide arbeidsrekkefølge og kunne sette opp rutiner for arbeidsgangen og for hvordan riktig kvalitet skal oppnås

3b	kunne analysere og kunne foreta nødvendige beregninger ut fra ønsket sluttprodukt

3c	kunne velge maskiner og utstyr til bruk i industrien ut fra hensynet til effektivitet og kvalitet og kunne klargjøre og omstille maskiner og utstyr ved oppstart av ny produksjon

3d	kunne planlegge og velge metode for termoforming

3e	kunne planlegge og velge metode for rotasjonsstøping

3f	kunne planlegge og velge metode for formblåsing

3g	kunne planlegge og velge metode for maskinelle herdeplastprosesser

3h	kunne planlegge og velge metoder for sekundærbearbeiding av termoplast

3i	kunne kontrollere prosessparametre

3j	kunne vurdere faktorer som påvirker produktkvaliteten og kunne kontrollere og vurdere helheten i produkter ut fra kundens krav og aktuelle standarder

3k	kunne registrere driftsdata og kunne foreta forenklinger og forbedringer av produksjonsprosessen

3l	kunne utarbeide og vedlikeholde bedriftens resirkuleringsplan for håndtering av råmaterialer

Mål 4
Studentene skal kunne planlegge en automatisert produksjon for en bedrift. De skal ha kunnskaper om den teknologiske utviklingen i bransjen

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne planlegge en robotisert produksjon

4b	kunne planlegge kvalitetssikringstiltak for automatisert produksjon

4c	i samarbeid med bransjen kunne finne fram til og nyttegjøre seg av aktuelle nyvinninger i bransjen

2.6.3	Konstruksjon

Mål 1
Studentene skal kunne bidra i produktutvikling fra idé til ferdig produkt. De skal kunne foreta produktforbedringer

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne foreslå forbedringer av produkter etter spesifikasjoner

1b	kunne følge prinsippene for konstruksjon av former til prosessene sprøytestøping, termoforming og bearbeiding av armert herdeplast

1c	kunne foreta forenklinger og forbedringer av produkter ut fra tilgjengelig produksjonsutstyr og ut fra kundens krav

1d	kunne kvalitetssikre produksjon ved å være kreativ problemløser i produktutviklingsprosessen

1e	kunne bidra i konstruksjonsprosessen og kunne foreta endringer av produkter ut fra konstruksjonshensyn

1f	kunne redusere produksjonstiden for produktene

2.6.4	Mekanikk

Mål 1
Studentene skal ha kunnskaper om dynamikk og kunne utføre beregninger

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne beregne hastighet, akselerasjon og massefart ved rettlinjet og sirkulær bevegelse

1b	kunne gjøre rede for begrepet treghetskrefter og kunne se kreftene i sammenheng med likevekt for et mekanisk system

1c	kunne beregne mekanisk arbeid, effekt og virkningsgrad

1d	kjenne til betydningen av vibrasjoner og resonans

2.6.5	Automasjon

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere og kontrollere styresystemer for produksjon, optimering og kontroll

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne tegne koblingsskjema på bakgrunn av analyse og behov og kunne bruke disse i produksjonen

1b	kunne konstruere, koble opp og kontrollere aktuelle styresystemer

1c	kunne foreslå drift og vedlikehold av utstyr for automatisering i plastbransjen

1d	kunne utføre enkel feilsøking i produksjonslinjenes automatikk

1e	kunne utføre enkel programmering

1f	kunne bruke relevante EDB-hjelpemidler

1g	kunne rettlede operatør som benytter automatiseringsutstyr og de mest vanlige optimerings- og overvåkingssystemer

1h	kunne vurdere tekniske løsninger for automatisering og optimatisering

2.7	Fordypningsområde maskinteknisk drift

2.7.1	Driftsregnskap og kalkulasjon

Mål 1
Studentene skal kunne kostnadsberegne og fordele kostnader på aktuelle kostnadssteder

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne drøfte tidsavgrensinger

1b	kunne beregne materialkostnader og -beholdninger etter anskaffelsespris (FIFO, LIFO), gjenskaffelsespris og gjennomsnittspris

1c	kunne gjøre rede for hensikten med bruk av kostnadssteder

1d	kunne gjennomføre primærfordeing av kostnader og sekundærfordeling av hjelpesteder, herunder kryssfordeling

1e	kunne beregne kostnadsstedenes tilleggssatser

Mål 2
Studentene skal kunne analysere dekningsdifferanser i et driftsregnskap

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne beregne kostnadsstedenes dekningsdifferanser ved periodisk regnsskapsavslutning

2b	kunne analysere dekningsdifferansene i avvik

2c	kunne gjøre rede for de vanligste årsakene til at dekningsdifferanser oppstår

Mål 3
Studentene skal kunne beregne optimal produktsammensetning

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne beregne optimal produktsammensetning ved flere produkter og en begrensning

3b	kunne beregne produktsammensetning ved produkter og flere begrensinger

Mål 4
Studentene skal kunne sette opp aktuelle budsjetter

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	med utgangspunkt i kjent salgsbudsjett kunne sette opp nødvendige delbudsjetter

1b	kunne sette opp resultat- og balansebudsjett

1c	kunne sette opp likviditetsbudsjett

2.7.2	Materiallære

Mål 1
Studentene skal kunne bruke materialterminologi og kunne vurdere den metallurgiske prosessen som skjer i et materiale på bakgrunn av ytre påvirkning

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne vurdere aktuelle teknologiske materialer ut fra deres inndeling og oppbygning

1b	kunne vurdere den metallurgiske prosessen som skjer med metalliske materialer ved varmepåvirkning, mekanisk påvirkning og kombinasjoner av disse

1c	kunne vurdere og fastslå hva som forårsaker endring av fasthetsegenskaper i materialer i positiv eller negativ retning, herunder kunne gjøre rede for de begrensninger som gjelder ved prøving av metalliske egenskaper i materialene

1d	kunne vurdere ulike destruktive og ikke-destruktive prøvemetoder ut fra ønsket egenskap

1e	kunne vurdere aktuelle sammenføyningsmetoder

1f	kunne bruke aktuelle standarder for teknologiske materialer

1g	kunne vurdere metoder som brukes til å beskytte konstruksjoner mot korrosjon ut fra konstruksjonsmaterialers korrosjonsegenskaper og kunne velge riktig metode

1h	kunne velge riktig metode for korrosjonsovervåking

2.7.3	Mekanikk

Mål 1
Studentene skal kunne beregne spenninger og deformasjoner ved bøying i statisk bestemte konstruksjoner. De skal ha kunnskaper om sammensatte spenninger og knekking

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne beregne arealmoment og treghetsmoment til sammensatte flater

1b	kunne beregne bøyespenninger

1c	kunne konstruere og benytte skjærkraft- og bøyningsmomentdiagrammer

1d	kunne beregne skjærspenninger ved bøying

1e	kunne beregne bøyningsdeformasjoner

1f	kunne beregne spenninger og deformasjon ved vridning

1g	kunne beregne knekking

1h	kunne beregne enkle tilfeller av sammensatte spenninger

Mål 2
Studentene skal ha kunnskaper om dynamikk og kunne utføre beregninger

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne beregne hastighet, akselerasjon og massefart ved rettlinjet og sirkulær bevegelse

2b	kunne gjøre rede for begrepet treghetskrefter og kunne se kreftene i sammenheng med likevekt for et mekanisk system

2c	kunne beregne mekanisk arbeid, effekt og virkningsgrad

2d	kjenne til betydningen av vibrasjoner og resonans

2.7.4	Automatisert produksjon

Mål 1
Studentene skal ha kunnskaper om elektriske anlegg og styringssystemer

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne vurdere ulike elektriske anlegg

1b	kunne gjøre rede for de faremomenter som kan oppstå ved arbeid eller feil på elektriske anlegg under spenning

1c	kunne bruke og tegne elektriske koblingsskjema

1d	kunne måle spenning, strøm og impedans i enkle likestrøms- og vekselstrømskretser og kunne vurdere resultat av målingen

1e	kune vurdere ulike likestrøms- og vekselstrømsmaskiner

1f	kunne gjøre rede for styringssprinsipper og systemer for elektriske maskiner

1g	kunne gjøre rede for hovedprinsippene for likestrømsanlegg og for bruk av disse

Mål 2
Studentene skal ha kunnskaper om reguleringsteknikk

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne gjøre rede for de mest vanlige prinsippene for regulering

2b	kunne gjøre rede for ulike reguleringssystemer og for bruk av disse

2c	kunne gjøre rede for ulike giverorganer, regulatorer og pådragsorganer

2d	kunne gjøre rede for prinsipper for feilsøking på ulike reguleringssystemer

Mål 3
Studentene skal ha kunnskaper om prinsippene som gjelder for databasert styring, regulering og overvåking

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne gjøre rede for databaserte overvåknings- og reguleringssystemer

3b	kunne gjøre rede for hovedprinsippene for numerisk styrte verktøymaskiner

3c	kunne gjøre rede for prinsippene for datastyring av industriroboter

3d	kunne gjøre rede for prinsippene for fleksible monteringssystemer (FMS)

3e	kunne gjøre rede for prinsippene for dataintegrert produksjon (DIP)

2.7.5	Teknisk tegning og dokumentasjon

Mål 1
Studentene skal kunne lese og utarbeide tekniske tegninger

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne lage skisser på frihånd og ved hjelp av tegneutstyr

1b	kunne utarbeide tegninger ved hjelp av dataassistert konstruksjon og kunne gjøre rede for prinsippene for overføring av dataassistert konstruksjon (DAK) til dataassistert produksjon (DAP)

1c	kunne utarbeide arbeidstegninger ut fra gjeldende tegnestandarder med nødvendige snitt og detaljer

1d	kunne lage isometriske tegninger

1e	kunne vurdere konsekvenser av valgte tegningsløsninger

1f	kunne lese tegninger for beslektede fagområder og kunne koordinere egne tegninger mot disse

Mål 2
Studentene skal kunne utarbeide teknisk dokumentasjon

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne utarbeide enkle beskrivelser ut fra gjeldende standarder

2b	kunne framstille materiallister

2.7.6	Industriell varme- og energiteknikk

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere bruk energiressurser ut fra hensyn til natur og miljø. De skal kunne vurdere riktig bruk av energi ut fra økonomiske hensyn

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne vurdere utnyttelse av aktuelle energiressurser og energikilder

1b	kunne beregne aktuelle energiformer

1c	kunne vurdere tiltak for energiøkonomisering

1d	kunne sette opp en energibalanse for et gitt system

1e	kunne gjøre rede for energiomvandlinger i ulike energisystem

1f	kunne bruke tilstandsstørrelser og beregne ulike tilstandsforandringer

1g	kunne gjøre rede for ulike kretsprosesser i pV- og Ts-diagrammet

Mål 2
Studentene skal kunne prosjektere, dimensjonere og drive hydrauliske anlegg

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne beregne energiomvandlinger i hydrauliske anlegg

2b	kunne beregne strømning og tap i rørledninger

2c	kunne dimensjonere rørledninger

2d	kunne velge riktig pumpe for et gitt anlegg

2e	kunne velge riktig metode for væskeregulering i pumpeanlegg

2f	kunne sette opp og bruke pumpekarakteristikk ved seriekobling og parallellkobling av pumpeanlegg

Mål 3
Studentene skal kunne prosjektere og drive industrielle varmeanlegg

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne vurdere og velge riktig varmeanlegg for industrielle formål

3b	kunne beregne varmeoverføring ved stråling, ledning og konveksjon

3c	kunne velge riktig varmevekslere

3d	kunne foreta røykgassanalyse og justering av forbrenningsanlegg ut fra hvilke faktorer som påvirker forbrenningens effektivitet

3e	kunne beregne virkningsgrad og tap i industrielle varmeanlegg

3f	kunne gjøre rede for de ulike delene som inngår i et dampanlegg

3g	kunne gjøre rede for egenskaper hos damp ved ulike trykk og temperaturer

3h	kunne utføre damp-tekniske beregninger ved hjelp av is-diagram (hs-diagram)

Mål 4
Studentene skal kunne planlegge mindre anlegg og forestå drift av større anlegg som ivaretar et godt inneklima

Hovedmomenter
Studentene skal

4a	kunne gjøre rede for hva som kjennetegner et godt inneklima

4b	kunne velge metoder for varmegjenvinning

4c	kunne gjøre rede for ulike typer vifter for større anlegg

4d	kunne beregne effektbehov for vifter og velge vifte for mindre anlegg

4e	kunne planlegge oppbygging av enkle ventilasjonsanlegg

4f	kunne måle relativ fuktighet i luft

4g	kunne anvende hx diagram for fuktighet av luft til å finne duggpunkt og beregne luftblanding, oppfukting av luft og avfukting av luft

2.7.7	Produksjonsteknikk

Mål 1
Studentene skal kunne vurdere bruk av aktuelle produksjonssystemer. De skal kunne utføre operasjons- og prosessplanlegging

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne vurdere ulike produksjonsformer

1b	kunne følge ulike tilvirkningsprinsipper

1c	kunne velge aktuelle transport- og håndteringssystemer

1d	kunne bruke metoder for reduksjon av omstillingstid

1e	kunne beregne produksjonstid og -kapasitet i et produksjonssystem

1f	kunne organisere og lede produksjon etter ledelsesprinsipper som TQM (Total quality management) og TBM (time based management)

1g	kunne velge systemer og følge prinsipper for operasjons- og prosessplanlegging

1h	kunne bruke metoder for fastsetting av tidsforbruk

1i	kunne velge og bruke metoder for utvikling og forbedring av prosesser

1j	kunne velge og bruke metoder for måling og beregning av produktivitet

2.7.8	Vedlikehold

Mål 1
Studentene skal kunne planlegge og gjennomføre vedlikeholdsaktiviteter slik at det sikrer høy pålitelighet og systemtilgjengelighet

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne ivareta krav til systemeffektivitet og -pålitelighet, driftssikkerhet og tilgjengelighet

1b	kunne forklare prinsippene for risikoanalyser og kunne gjennomføre sviktanalyser

Mål 2
Studentene skal kunne bruke aktuelle metoder og systemer for å sikre kostnadseffektive vedlikeholdsaktiviteter som støtter opp om bedriftens overordnede mål

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne spesifisere systemkrav for aktuelle vedlikeholdsinformasjonssystemer

2b	kunne planlegge, kontrollere og rapporterere, analysere og foreta forbedringer av vedlikehold ved bruk av informasjonssystemer

2c	kunne utarbeide og organisere teknisk dokumentasjon

2d	ha kjennskap til aktuelle ekspertsystemer

Mål 3
Studentene skal kunne bruke metoder og teknikker for å optimalisere fordelingen mellom korrektivt vedlikehold og forebyggende vedlikehold og modifikasjoner. De skal kunne velge riktig metode ut fra krav til kostnadseffektivitet og krav til sikkerhet for mennesker og miljø

Hovedmomenter
Studentene skal

3a	kunne knytte feilmønstre og feilkarakteristikk opp mot komponenter

3b	kunne gjøre rede for aktuelle emner knyttet til tribologi

3c	kunne gjøre rede for aktuelle metoder for tilstandskontroll

3d	kunne utføre tilstandskontroll med aktuelt utstyr

3e	kunne følge prinsippene for inspeksjonsteknikk

3f	kunne bruke aktuelle målemetoder

3g	kunne velge riktige utbedringsmetoder

2.8	Fordypningsområde logistikk og transport

2.8.1	IT-teknologi

Mål 1
Studentene skal kunne planlegge og sette opp en modell for bruk av IT-teknologi i en bedrift

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne foreta enkle oppgraderinger av IT-systemer

1b	kunne analysere en bedrifts IT-teknologibehov og kunne lage en behovsrapport

1c	kunne planlegge og organisere bruken av IT-løsninger i en bedrift og kunne velge aktuelt system ut fra brukersidens behov

1d	kunne vurdere ny teknologi og treffe beslutninger ut fra denne

1e	kunne sette opp en konsekvensanalyse av ny IT-teknologi i en bedrift

1f	kunne drøfte og organisere sikkerhetstiltak for bruk av IT-teknologi

Mål 2
Studentene skal ha kunnskaper om økonomien i minst ett IT-system i en bedrift

Hovedmomenter
Studentene skal

2a	kunne foreta en effektivitetsanalyse for valgt IT-system

2b	kunne sette opp en kostnadsanalyse for et IT-system

2.8.2	Transportkunnskap

Mål 1
Studentene skal kunne planlegge ulike typer transport nasjonalt og internasjonalt. De skal kunne følge gjeldende krav til helse-, miljø og sikkerhet i persontransport

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne sette opp enkle ruteforbindelser nasjonalt og internasjonalt både for gods og passasjertransport

1b	kunne sette opp ruter for bil, buss, jernbane, båt og fly, herunder kunne forklare luftrombruken i lufttransport

1c	kunne sette opp kostnadsanalyser og innhente kostnadstilbud for transport med bil, buss, skip, fly og jernbane

1d	kunne foreta en teknisk analyse av godsets beskaffenhet i forhold til transportmiddelet

1e	kunne følge befordringsvedtektene for den enkelte transport

1f	kunne framskaffe og bruke de vanligste nasjonale og internasjonale handels- og transportdokumenter

1g	kunne sette opp rutiner for bestilling av transporten

1h	kunne organisere en laste- og losseoperasjon for ulike transporter på en sikker og forsvarlig måte, herunder kunne foreta enkle trim- og stabilitetsberegninger, vektberegninger og tyngdepunktberegninger

1i	kunne foreta en markedsanalyse for transport i et avgrenset geografisk område

1j	kunne planlegge og organisere et driftsopplegg ut fra pris- og servicehensyn

1k	kunne følge de viktigste sikkerhetsprosedyrer for ulykker og kritiske situasjoner og kunne forebygge forurensning i henhold til internasjonale konvensjoner

1l	kunne følge de vanligste varslingsrutiner og prosedyrer ved plutselig sykdom og dødsfall blandt passasjerene i inn- og utland

2.8.3	Transportrett

Mål 1
Studentene skal kunne følge aktuelle lover og regler innen handel og transport

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne følge bestemmelsene i gjeldende lover og regler for leverings- og betalingsbetingelser

1b	kunne slå opp i gjeldende lovverk for sjø, jernbane, og fly og vei og kunne følge regelverket for farlig gods

1c	kunne følge gjeldende retningslinjer for speditører i inn- og utland

1d	kunne sette opp en gitt fraktavtale etter gjeldende lovverk

1e	kunne finne fram informasjon om handelsrestriksjoner

1f	kunne kontrollere fraktdokumenter

1g	kunne gjøre rede for aktuelle forsikringsformer for transport nasjonalt og internasjonalt

1h	kunne tolke gitt forsikringsvilkår i en avtale

2.8.4	Service og kundebehandling

Mål 1
Studentene skal kunne yte god service ut fra gjeldende retningslinjer for kundebehandling

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne definere servicebegrepet

1b	kunne følge sentrale prinsipper for service og kundehandling

1c	kunne mestre mellommenneskelig kommunikasjon

1d	kunne forklare eventuelle hindre for mellommenneskelig kommunikasjon

1e	kunne påvise betydningen av antrekk og uniformering

1f	kunne håndtere klagesaker

1g	kunne veilede kunder om de vanligste transportprodukter

2.8.5	Terminallære

Mål 1
Studentene skal kunne delta i driften av en terminal

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne lede driften av en gods-/passasjerterminal

1b	kunne samarbeide med terminalarbeidere og administrasjon, i driften av en terminal

1c	kunne utarbeide et driftsbudsjett for en terminal

1d	kunne følge regler og forskrifter for driften av en terminal, herunder kunne ivareta oppbevaringen av farlig gods

2.8.6	Befraktning

Mål 1
Studentene skal kunne delta i befraktningsprosessen

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne gjøre rede for begrepet befrakter i vegtransport

1b	kunne organisere kjøp, salg og transporttjenester tilpasset ulike transportmidler

1c	kunne prissette transporttjenester

1d	kunne forklare alle egenskapene for et utvalg av transportmidler

1e	kunne drøfte betydningen av et personlig kontaktnett på befrakternivå

1f	kunne håndtere ulike typer av kontaktnett

1g	kunne mekle transporttjenester

1h	kunne gjøre rede for de ulike befrakterroller

2.8.7	Transportgeografi

Mål 1
Studentene skal ha kunnskaper om nasjonal og internasjonal transportgeografi

Hovedmomenter
Studentene skal

1a	kunne gjøre rede for de viktigste transportknutepunktene i Europa

1b	kunne gjøre rede for særegne forhold og geografiske beliggenheter hos Norges hovedhandelspartnere

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere studenten, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt studenten er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle studenten
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse studenten har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de felles mål for linjefagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er studentenes helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av studentene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	vurdering underveis
	avsluttende vurdering

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere studenter og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at studenten fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i terminkarakterer.

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

Denne planen omfatter to års opplæring og eksamenene må fordeles over to år.

I løpet av skoleåret skal alle studenter gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og linjefag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i teknisk fagskole, linje for driftsteknikk

Felles allmenne fag | | Totalt antall timer
Norsk | 373 timer x 2/3 | 248*
Engelsk | 37 timer x 2/3 | 25*
Nyere historie | 150 timer x 2/3 | 100*
Matematikk | 75 timer x 2/3 | 50*
Naturfag | 112 timer x 2/3 | 75*
Økonomiske administrative fag | |
Økonomi | | 120
Ledelse | | 120
Markedsføringsledelse | | 60
Linjefag | |
Felles linjefag | | 600
Fordypningsfag | | 920
Valgfag | | 300
Til sammen | | 2618

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltstudenter som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

1.2	Moduler i teknisk fagskole, linje for driftsteknikk

Felles linjefag | Moduler | Totalt antall timer
Kvalitetssikring og helse-, | Modul 1: Mål 1, 2, 3 og 4 | 110
miljø- og sikkerhet | Modul 5: Mål 5 | 25
Fabrikkplanlegging | Modul 1: Mål 1, 2 og 3 | 75
Materialadministrasjon | Modul 1: Mål 1, 2, 3, 4 og 5 | 185
Vedlikehold | Modul 1: Mål 1 | 70
Mekanikk | Modul 1: Mål 1 og 2 | 85
Matematikk | Modul 1: Mål 1, 2 og 3 | 50
Fordypningsområde tre og møbel | |
Materialteknologi | Modul 1: Mål 1 | 150
Produksjonsteknikk | Modul 1: Mål 1 | 250
Automasjon | Modul 1: Mål 1 | 75

Produkt- og konstruksjonslære

Modul 1: Mål 1, 2 og 3
Modul 2: Mål 4

155
70

Ventilasjons-, tørke- og energiteknikk

Modul 1: Mål 1, 2 og 3
Modul 2: Mål 4

75
35

Mekanikk | Modul 1: Mål 1 | 75
Faglig kalkulasjon | Modul 1: Mål 1 | 35
Fordypningsområde tekstil og konfeksjon | |
Materiallære | Modul 1: Mål 1 | 150
Produksjonsteknikk | Modul 1: Mål 1 | 270
| Modul 2: Mål 2 | 150
Vedlikehold | Modul 1: Mål 1, 2 og 3 | 100
Produksjonsutvikling | Modul 1: Mål 1 | 250
Fordypningsområde treteknikk | |
Automasjon | Modul 1: Mål 1 | 100
Produksjonsteknikk | Modul 1: Mål 1, 2 og 3 | 275
| Modul 2: Mål 4, 5, 6 og 7 | 225
Treteknologi | Modul 1: Mål 1 og 2 | 180
| Modul 2: Mål 3 | 140

Fordypningsområde plastteknikk | |
Materiallære | Modul 1: Mål 1 og 2 | 100
Produksjonsteknologi | Modul 1: Mål 1 | 150
| Modul 2: Mål 2 | 150
| Modul 3: Mål 3 | 150
| Modul 4: Mål 4 | 75
Konstruksjon | Modul 1: Mål 1 | 150
Mekanikk | Modul 1: Mål 1 | 35
Automasjon | Modul 1: Mål 1 | 110
Fordypningsområde maskinteknisk drift | |
Driftsregnskap og kalkulasjon | Modul 1: Mål 1, 2, 3 og 4 | 70
Materiallære | Modul 1: Mål 1 | 150
Mekanikk | Modul 1: Mål 1 og 2 | 75
Automatisert produksjon | Modul 1: Mål 1, 2, og 3 | 150
Teknisk tegning og dokumentasjon | Modul 1: Mål 1 og 2 | 75
Industriell varme- og energiteknikk | Modul 1: Mål 1, 2, 3 og 4 | 185
Produksjonsteknikk | Modul 1: Mål 1 | 100
Vedlikehold | Modul 2: Mål 1, 2, 3 | 115
Fordypningsområde logistikk og transport | |
IT-teknologi | Modul 1: Mål 1, 2 og 3 | 150
Transportkunnskap | Modul 1: Mål 1 | 320
Transporttrett | Modul 1: Mål 1 | 150
Service og kundebehandling | Modul 1: Mål | 75
Terminallære | Modul 1: Mål | 75
Befraktning | Modul 1: Mål | 112
Transportgeografi | Modul 1: Mål | 38

Vedlegg 2

Vurdering i teknisk fagskole, linje for driftsteknikk

Standpunktkarakterer
Det gis standpunktkarakterer i alle fag.

Eksamensordning og eksamensform i teknisk fagskole, linje for driftsteknikk.

	Felles allmenne fag:	Norsk: Alle studenter skal opp til eksamen i norsk hovedmål
	skriftlig og norsk sidemål skriftlig. Oppgavene utarbeides sentralt med sentral sensur. Studentene kan i tillegg trekkes ut til lokal muntlig eksamen i norsk.
	Matematikk: Studentene kan trekkes ut til eksamen som består av en skriftlig og en muntlig del. Skriftlig eksamen utarbeides sentralt med sentral sensur. Lokal muntlig eksamen utarbeides etter sentrale retningslinjer.
	Engelsk: Studentene kan trekkes ut til skriftlig eller muntlig eksamen. Eksamensoppgavene til skriftlig eksamen utarbeides sentralt med sentral sensur. Lokal muntlig eksamen utarbeides etter sentrale retningslinjer.
	Naturfag: Studentene kan trekkes ut til lokal muntlig eksamen med eksperimentelt innslag etter sentrale retningslinjer.
	Nyere historie: Studentene kan trekkes ut til lokal muntlig eksamen etter sentrale retningslinjer.

Felles fag:	Alle studentene skal opp til en tverrfaglig eksamen der alle tre fagene inngår. Eksamensoppgavene til en slik tverrfaglig eksamen utarbeides sentralt med sentral sensur.

Felles linjefag:	Studentene skal trekkes ut til minst ett felles linjefag.
	Eksamensform: Skriftlig.
	Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Fordypningsfag:	Alle studenter skal gjennomføre en tverrfaglig prosjekteksamen hvor fordypningsfagene inngår. Eksamensform: Skriftlig og muntlig.

Det vil være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av 
departementet.

Det vises til sentrale retningslinjer for lokalt og sentralt gitt eksamen i Reform 94.