Title: Læreplan VGO VKI Hudpleier
Last saved by: kak

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for helse og sosialfag

Studieretningsfagene i videregående kurs I hudpleier

Oslo, juni 1994
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI) hudpleier.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen 
til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som
overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger.
Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har
skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 23. juni 1994.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Inntakskrav	1
1.3		Varighet	2
1.4		Innhold	2
1.5		Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1		Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2		Dermatologi	5
2.3		Hudpleiefag	7
2.4		Service og etikk	8
2.5		Apparat- og produktlære	9

Kapittel 3:	Vurdering	10
3.1		Hvorfor vurdering?	10
3.2		Hva skal vurderes?	10
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	10
3.4		Spesielle forhold	11

Vedlegg 1	
1.1		Fag og timefordeling i videregående kurs I hudpleier	12
1.2 	Moduler i videregående kurs I hudpleier	12

Vedlegg 2	
Vurdering i videregående kurs I hudpleier	13

 

	
Kapittel 1:	Generell informasjon

^1.1	^Innledning

De aller fleste mennesker synes det er av betydning å ha et sunt og tiltalende utseende. Stell og pleie av hud kan medvirke til dette. Det å motta hudpleie vil kunne gi økt velvære og en følelse av avslappethet.

Man må anta at mengden mennesker med behov for hudpleie vil øke i årene som kommer. Antall funksjonshemmede f.eks. som ikke kan forestå egen hudpleie, er økende.

For å kunne gi en riktig hudanalyse er det viktig at hudpleieren har et godt kjennskap til den friske huds oppbygging og funksjon for dermed å kunne se avvik fra det normale.

En hudpleier skal kunne vurdere en klients/kundes behov for hudpleie, utføre pleien og kunne vurdere når vedkommende bør oppsøke lege. Til dette kreves selvstendig vurdering, ansvars-følelse og forståelse for å kjenne sin begrensning på fagområdet.

En hudpleier skal kunne behandle hud ut i fra forskjellige klienters/kunders behov, kunne gi råd, veilede og orientere innenfor faget. Arbeidsoppgavene er i stor grad praktiske. 
De krever nøyaktighet og ansvarsbevissthet i utførelsen. Hudpleieren skal kunne vurdere ulike behandlingsalternativ.

Faget krever, på grunn av sin nære relasjon til mennesker, at utøveren viser god evne til samarbeid og medmenneskelig forståelse. Arbeidet vil på flere områder kreve at den enkelte kan bidra til å skape trygghet, tillit og respekt. De yrkesfaglige ferdigheter går inn som en helhet av det verdisyn og den bevissthet en helhetlig kompetanse innebærer.

Arbeid som hudpleier krever tålmodighet og nøyaktighet, og evne til å foreta selvstendige valg og til å være sikker i sin beslutning.

Aktuelle arbeidssteder/-områder etter endt utdanning kan være:
Hudpleieinstitutter, helse- og serviceinstitusjoner, salg og markedsføring, media, film, teater og reklame.
    
Videregående kurs I i hudpleie legger til rette for videre spesialisering på videregående kurs II hudpleier.
      
^1.2	^Inntakskrav

For å bli tatt inn på videregående kurs I hudpleier må søkeren normalt ha bestått grunnkurs helse- og sosialfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

^1.3	^Varighet

Videregående kurs I hudpleier er normalt 1-årig. 

^1.4	^Innhold

Videregående kurs I hudpleier består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

^1.5	^Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lærekontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbudsstrukturen for videre-gående opplæring.

Videregående kurs I på yrkesfaglige studieretninger er også grunnlag for å kunne bli tatt inn på et videregående kurs II (VKII) allmennfaglig påbygging.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Fagbrev og svennebrev 
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse 
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. 

Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

| Årstimer | Gjennomsnitt uketimer
Norsk | 523 | 14
Engelsk | 187 | 5
Samfunnslære | 75 | 2
Nyere historie | 150 | 4
Matematikk | 187 | 5
Naturfag | 187 | 5
Til sammen | 1309 | 35

Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Etter grunnkurs og videregående kurs I ved en av de yrkesfaglige studieretningene kan generell studiekompetanse oppnås også gjennom et VKII allmennfaglig påbygging. 
Elevene må da ta de resterende felles allmenne fag og i tillegg velge studieretningsfag fra studieretning for allmenne- og økonomisk/administrative fag; til sammen minst 30 uketimer.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

^2.1	^Felles ^mål ^for ^studieretningsfagene         

Elevene skal

	kunne gjøre rede for og forstå hudens oppbygging og funksjon, ha kunnskaper om 	ulike hudlidelser og hudsykdommer

	kunne vurdere hudtyper, utføre vanlig hudpleiefunksjoner og kunne handle innenfor sitt 	kompetanseområde

	arbeide planmessig og korrekt, kunne behandle ulike hudtyper og forebygge 		hudproblemer

	ha ferdigheter i å utføre hudpleie av ansikt, hals, skulder og arm

	kunne ta initiativ og vise medansvar i forhold til arbeidsoppgaver, og kunne planlegge 	og tilrettelegge arbeidet med tanke på kvalitet, effektivitet, økonomi og orden

	ha kunnskaper i og kunne bruke fagterminologi

	kunne orientere seg i faglitteratur, forskrifter, lover og regelverk

	kunne informere klienter og kunder om hudpleie, og vise respekt for deres individuelle 	behov

	kunne prioritere arbeidsoppgaver, se muligheter for kombinasjoner og begrunne valg 

		ha kunnskaper om kostholdets betydning for den enkeltes helsetilstand

		ha kunnskaper om ergonomiske prinsipper og forstå betydningen av riktige arbeids-	stillinger

	kunne bruke og vedlikeholde vanlige apparater

	kunne bruke relevante kilder til informasjon om forebyggende helsearbeid

	ha innsikt i hudproduktenes ingredienser og virkemåte og ha grunnleggende 	kunnskaper om produktenes kjemiske sammensetning

		kunne arbeide selvstendig og ta ansvar for egen læring

	kunne sette faget inn i et historisk, kulturelt, fremtidsrettet og internasjonalt perspektiv

		kunne bruke sine kreative evner i faget

	ha selvtillit og trygghet og kunne vise evne og vilje til å samarbeide både faglig og 	sosialt

		kjenne og praktisere de yrkesetiske normer for området

	ha en bevisst holdning til hygiene, arbeidsmiljø og verne- og sikkerhetsrutiner

		ha evnen til å kunne kommunisere med mennesker med ulik kulturell bakgrunn, livssyn 	og sosial status

	vise toleranse og forståelse i forhold til klienter og kunder

	kunne bruke aktuell informasjonsteknologi som hjelpemiddel i arbeid med fagene

^2.2	^Dermatologi

Mål 1  Anatomi
Elevene skal ha kunnskaper om hud, hår og neglers oppbygging og funksjon

Hovedmomenter
Elevene skal
         
1a	ha detaljerte kunnskaper om hudens oppbygging og funksjon
                
1b	gjøre rede for forskjellige hudtyper og hudtilstander som sensibel hud, pigmentforand-	ringer og føflekker, og kunne foreta en hudanalyse 
	
1c	gjøre rede for overfladiske muskler i ansikt, hals, skulder og arm

1d	ha kunnskaper om hår og neglers oppbygging og funksjon

1e	ha kunnskaper om fagets terminologi og kunne bruke denne

1f	ha kunnskaper om kostholdets betydning for helsetilstanden

Mål 2	Hudlidelser
Elevene skal gjøre rede for og kjenne til de lettere typer av hudlidelser og de vanligste 
hudsykdommer

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne observere og gjøre rede for ulike hudlidelser som sol- og klimaskade, cellulit, 	couperose, milier og vorter
 2b	kunne gjøre rede for de vanligste hudsykdommene som bakterielle hudsykdommer, sopp- 	og virussykdommer og allergiske hudreaksjoner

2c	ha kunnskaper om og kunne gjøre rede for forskjellige acnelidelser

2d	ha kunnskaper om de vanligste neglsykdommene, og kunne gi råd og veilede om 	forebygging av lettere neglproblemer og lidelser

2e	kunne se sin begrensning i kompetanse når det gjelder å gi råd og behandling av hud-	lidelser og sykdommer

Mål 3	Mikrobiologi/Hygiene
Elevene skal ha kunnskaper om hygieniske prinsipper og vise ansvarlig holdning for personlig og institusjonell hygiene

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	ha nødvendige kunnskaper i mikrobiologi for utøvelse av faget

3b	kunne arbeide med etisk bevissthet og følge aktuelle hygieneforskrifter, lover og regelverk

3c	ha kunnskaper om kroppens forsvarssystem

3d	ha kunnskaper om godkjente desinfeksjons- og steriliseringsmetoder og kunne vurdere, 	velge og utføre disse

3e	ha kunnskaper om infeksjon, infeksjonssykdommer og infeksjonsforebyggende tiltak i 	forhold til hudpleie

3f	kunne vurdere og gjennomføre tiltak som kan bryte smittekjeder

3g	kunne utføre hudpleie på kunder med smittsomme hudsykdommer på en sikker måte

3h	kjenne de miljømessige konsekvensene av arbeidet med hygienetiltak, og kunne velge 	produkter og vernetiltak til miljøets beste

3i	bruke kunnskaper i mikrobiologi og hygiene i forebyggende helsearbeid
	
3j	ha kunnskaper om bruk av personlig verneutstyr

^2.3	^Hudpleiefag

Mål 1	Hud- og håndpleie    
Elevene skal kunne utføre generell hud- og håndpleie på en sikker og  selvstendig måte

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne vurdere og velge riktig hudpleiemetode og produkter

1b	kunne planlegge og utføre generell hudpleie

1c	kunne utføre hudpleie av ansikt, hals, nakke og skuldre

1d	kunne opptre sikkert og ta vare på klientens og kundens velvære

1e	kunne utføre negl- og håndpleie og vise sikkerhet i lakketeknikk

1f	kunne vise ferdigheter i permanentfarging av vipper og bryn og kunne veilede i fargevalg	
1g	kunne forme bryn, utføre riktig nappeteknikk og legge en dagmake-up ut fra klientens og 	kundens ansiktsform

1h	vise sikre ferdigheter i forskjellige depileringsteknikker

1i	ha kunnskaper om forebygging av hudlidelser og hudsykdommer og videreformidle disse i 	sitt daglige arbeid

1j	kunne vise ansvarsfull holdning i miljøspørsmål, vurdere forbruksvarer ut fra miljøhensyn 	og håndtere varer og avfall på en forsvarlig måte
         
1k	kunne drøfte hvilken betydning kost, arbeidsmiljø og aktivitet har for helsen
    	     
1l	ha innsikt i fagets kulturelle og motemessige historie

1m	kunne ivareta estetiske verdier i arbeidet

Mål 2	Administrasjon
Elevene skal kunne veilede i hudpleie og kjenne til rutiner ved mottak av klienter og kunder

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne føre kartotekkort over klientens og kundens personalia, hudtilstand, behandling og 	oppfølging, og utføre enkle resepsjonstjenester

2b	kunne gjøre seg nytte av informasjonsteknologi i arbeid med faget, og kjenne lover som 	regulerer bruk av denne teknologien

2c	ha kunnskap om etablering og drift av egen salong

2d	kunne formidle informasjon til kunder og klienter og kunne veilede dem i f.eks. valg av 	produkter

^2.4	^Service ^og ^etikk

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om kommunikasjon, forsvarsmekanismer og gruppe-psykologi. De skal kunne vise respekt og forståelse for yrkets etiske normer

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne kommunisere på en måte som skaper tillit og trygghet

1b	kunne opptre reflektert overfor andre mennesker

1c	kunne arbeide i grupper

1d	kunne innhente relevante opplysninger ved hjelp av spørreteknikker

1e	kunne drøfte og forstå bransjens etiske normer og kunne respektere taushetsplikten

1f	vise respekt og forståelse i forhold til klienter, kunder og andre samarbeidspartnere

^2.5	^Apparat- ^og ^produktlære

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om og ferdigheter i bruk av apparater og tekniske hjelpe-midler, og kunne vurdere bruken av disse i pleien. De skal ha kunnskaper om hudpleie-produktenes ingredienser og virkemåte

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	ha kunnskaper om metoder og bruk av produkter som anvendes i faget, og grunnleggende 	kunnskaper om produktenes kjemiske sammensetning

1b	ha innsikt i hudpleieproduktenes ingredienser og virkemåte, og kunne vurdere forskjellige 	produkter i arbeid med faget som emulsjoner, essensielle og aromatiske oljer, konserver-	ingsmidler, animalske- og vegetabilske stoffer, enkle kjemiske, syntetiske og naturlige 	stoffer, antioksidanter og fargestoffer                
         
1c	være kjent med krav og forskrifter knyttet til bruken av apparater og tekniske hjelpemidler

1d	ha kunnskaper om og ferdigheter i korrekt bruk og vedlikehold av apparater og tekniske 	hjelpemidler som dampapparat, børste-/renseapparat, hudanalyseapparat, varmelampe, 	innslusningsapparater, ørehullingsapparater og depileringsapparater

1e	kunne ta hensyn til miljø i valg og bruk av apparater og produkter

1f	ha grunnleggende kunnskaper om enkel elektrisitetslære

Kapittel 3:	Vurdering

^3.1	^Hvorfor ^vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

^3.2	^Hva ^skal ^vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner 	utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

^3.3	^Hvordan ^skal ^vurderingen ^skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

^3.4	^Spesielle ^forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Ulike elevaktiviteter som

	foredrag
	demonstrasjoner
	rapportskriving
	observasjoner

skal også legges legges til grunn for standpunktkarakterene.

Vedlegg 1

^1.1	^Fag ^og ^timefordeling ^i ^videregående ^kurs ^I ^hudpleier

Felles allmenne fag | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Norsk | 75 | 2
Engelsk | 75 | 2
Samfunnslære | 75 | 2
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Dermatologi | 299 | 8
Hudpleiefag | 299 | 8
Service og etikk | 149 | 4
Apparat- og produktlære | 187 | 5
Valgfag | 75 | 2
Tilsammen | 1309 | 35

Departementet vil komme tilbake til prosentvis fordeling mellom teori og praksis.

^1.2 ^Moduler ^i ^videregående ^kurs ^I ^hudpleier

Fag | Moduler | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Dermatologi | Modul 1: Anatomi. | 112 | 3
| Modul 2: Hudlidelser. | 112 | 3
| Modul 3: Mikrobiologi og hygiene. | 75 | 2
Hudpleiefag | Modul 4: Hud- og håndpleie | 187 | 5
| Modul 5: Administrasjon | 112 | 3
Service og etikk | Modul 6: Alle mål i faget. | 149 | 4
Apparat- og produktlære | Modul 7: Alle mål i faget. | 187 | 5

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organisert tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller 	enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
Vedlegg 2

^Vurdering ^i ^videregående ^kurs ^I ^hudpleier.

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.	Alle studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som eksamensfag.

3.	Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.

4.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.

5.	Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.	Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.

7.	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt 	av departementet.

B.	Eksamen på videregående kurs I hudpleier:

	Studieretningsfag:	Elevene skal opp til en tverrfaglig eksamen som omfatter studie-		retningsfagene: Dermatologi, hudpleiefag, service og etikk og 			apparat- og produktlære.

	Allmenne fag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles allmenne 		fag.

	Eksamensform:	I studieretningsfag: skriftlig.
		I felles allmenne fag: se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.