Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for helse- og sosialfag

Studieretningsfagene i videregående kurs I 
helseservicefag

Oslo, juli 1994
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI) helseservicefag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen 
til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som
overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har
skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 13. juli 1994.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Inntakskrav	2
1.3		Varighet	2
1.4		Innhold	2
1.5		Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1		Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2		Kontorarbeid	5
2.3		Helsefag	6
2.4		Sosialfag	8
2.5		Service og etikk	9

Kapittel 3:	Vurdering	11
3.1		Hvorfor vurdering?	11
3.2		Hva skal vurderes?	11
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	11
3.4		Spesielle forhold	12

Vedlegg 1	
1.1		Fag- og timefordeling i videregående kurs I helseservicefag	13
1.2		Moduler i videregående kurs I helseservicefag	13

Vedlegg 2	
Vurderingsordning i videregående kurs I helseservicefag	14

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Innenfor helsesektoren stilles det i dag store krav til utdannet personell på alle nivå. Videregående kurs I (VKI) helseservicefag legger grunnlaget for flere yrkesspesialiseringer innenfor områder som: handel, kontor, medisin og teknikk.

Opplæringen på VKI-nivå bidrar til å skape holdninger som gjør at man etter endt yrkes-opplæring vil få en grunnleggende ansvars- og sikkerhetsfølelse. 
Yrkesutøverne vil komme i kontakt med mennesker som er syke og personer i ulike problem- og stressituasjoner. Dette vil kreve ekstra omtanke og hensyn av personalet. 

Det vil bli lagt vekt på å utvikle holdninger som innebærer toleranse, respekt og engasjement i mellommenneskelige forhold, og at man utvikler en god observasjonsevne, der omsorg for hele mennesket er målet.

Det vil kreves av yrkesutøverne at de har innsikt i egne og andres reaksjoner, f.eks. pasienters reaksjoner ved innleggelse og opphold i sykehus, undersøkelse og behandling. Videre at de imøtekommer ulike menneskers behov for og krav til omsorg. Dette forutsetter en forståelse for hvordan sykdom kan innvirke på mennesker, forståelse for mellommenneskelige forhold og kjennskap til problemer i forbindelse med sykdom.

For å kunne vurdere symptomer og behov for hjelp, kreves kunnskaper i anatomi, fysiologi og sykdomslære. For å være med å møte befolkningens behov for forebyggende tiltak, kreves kjennskap til praktisk profylakse.

Etter endt yrkesutdanning som apotektekniker vil mange av arbeidsoppgavene være knyttet til reseptekspedering, varehåndtering og lagerhold. Dette foregår etter faste rutiner og må skje på en sikkerhetsmessig forsvarlig måte. Arbeid på apotek vil også omfatte forskjellige handels- og kontorfunksjoner. En apotektekniker vil alltid jobbe under ledelse av apotekets farmasøytiske personale.

Legesekretærarbeid i primærhelsetjenesten vil bl.a. bestå av forberedelse til og assistanse ved prøvetaking og laboratoriearbeid med tilhørende kontorrutiner. Arbeidet i helseinstitusjonene vil bl.a. bestå av maskinskriving, journalføring og tilhørende kontorrutiner. Selv om en lege-sekretærs yrkesutøvelse skal være en assistentfunksjon, vil det bli stilt krav til selvstendighet innenfor utøverens kompetanseområde.

En tannlegeassistent må ha innsikt i bakgrunnen for den behandlingen vedkommende skal assistere ved. Kjennskap til munnhulens oppbygging og funksjon og kjennskap til de mest vanlige sykdommene som rammer dette området, med særlig vekt på tenner og støttevev, vil bidra til å bedre yrkesutøvelsen. En tannlegeassistent må kunne tyde journaler, føre kontokort, månedslister og årsrapporter. Han/hun må kunne kontrollere varebeholdningen, kunne skrive bestillinger og føre timebok.

Felles kjennetegn for disse yrkene er mange tekniske- og servicepregede oppgaver. Yrkes- utøverne har ofte førstekontakten med kundene og pasientene i deres møte med helsevesenet. Det er viktig å kunne arbeide selvstendig og ha gode samarbeidsevner. 

Aktuelle arbeidssteder kan være:
	-	apotek, farmasøytiske avdelinger ved sykehusene, medisinutsalg i egne lokaler og innen 		farmasøytisk industri
	-	sykehus, -sykehjem, -lege, -sosial- og trygdekontorer, poliklinikker, sykehus- og 			sykehjemslaboratorier og bedriftshelsetjenesten
	-	den offentlige tannhelsetjenesten, private tannlege- og spesialistkontorer, universitetenes 		odontologiske fakulteter og kjevekirurgiske avdelinger på sykehus.

Læreplanen for VKI helseservicefag legger grunnlaget for å fortsette mot en yrkes-spesialisering. 

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn på videregående kurs I helseservicefag må søkeren normalt ha bestått grunn-kurs helse- og sosialfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs I helseservicefag er normalt 1-årig.

1.4	Innhold

Videregående kurs I helseservicefag består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lærekontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbudsstrukturen for videre-gående opplæring.

Videregående kurs I på yrkesfaglige studieretninger er også grunnlag for å kunne bli tatt inn på et videregående kurs II (VKII) allmennfaglig påbygging.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Fagbrev og svennebrev 
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse 
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

	Årstimer	Gjennomsnitt uketimer	
Norsk	523	14	
Engelsk	187	5	
Samfunnslære	75	2	
Nyere historie	150	4	
Matematikk	187	5	
Naturfag	187	5	
Til sammen	1309	35	

Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Etter grunnkurs og videregående kurs I ved en av de yrkesfaglige studieretningene kan generell studiekompetanse oppnås også gjennom et VKII allmennfaglig påbygging. 
Elevene må da ta de resterende felles allmenne fag og i tillegg velge studieretningsfag fra studieretning for allmenne- og økonomisk/administrative fag; til sammen minst 30 uketimer.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

		kunne utføre kontorteknisk arbeid grundig og nøyaktig

		ha noe kunnskaper om årsaker til og symptomer på sykdom

	kunne integrere og tilpasse forebyggende og helsefremmende arbeid for ulike 	målgrupper

	ha kunnskap om offentlig forvaltning, lover og forskrifter som f.eks. forskrifter om 	legemiddelforsyning og retningslinjer for utdeling av forordnede legemidler

		ha kjennskap til medisinsk fagterminologi

		kunne praktisere god hygiene

	kunne vise god service overfor pasienter, klienter og kunder

		kunne forstå menneskets fysiske, psykiske og sosiale utvikling

		ha evnen til å omstille seg til nye arbeidssituasjoner, oppgaver og forventninger

	kunne ta initiativ og vise medansvar i forhold til arbeidsoppgaver og kunne planlegge og 	tilrettelegge arbeidet med tanke på effektivitet og trivsel

	kunne samarbeide med ulike grupper i helse- og sosialsektoren på tvers av fag og 	profesjon

	kunne vise respekt for og kommunisere med mennesker med ulik kulturell bakgrunn, 
	livssyn, sosial status og mennesker i ulike livsfaser og livsforhold

	med utgangspunkt i kristne og humanistiske verdier kunne bygge sin atferd og praksis på 	det syn at mennesker er likeverdige og menneskeverdet ukrenkelig

		ha grunnlag for faglig og personlig videreutvikling

	kunne arbeide selvstendig og ta ansvar for egen læring

	ha en ansvarsbevisst holdning til arbeidsmiljø, yrkesetikk, verne- og sikkerhetsrutiner

	ha kunnskaper om ergonomiske prinsipper og kunne anvende disse i praksis

		kunne utføre førstehjelp
		kunne handle bevisst i miljøspørsmål, vurdere varer ut fra miljøhensyn og håndtere varer 
		og avfall på en forsvarlig måte

		kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig

	beherske tilgjengelig informasjonsteknologi som redskap i fagene

2.2	Kontorarbeid

Mål 1
Elevene skal kunne bruke nødvendig kontorteknisk utstyr på en forsvarlig måte

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne bruke relevante tekniske hjelpemidler som skrivemaskin og kopimaskin og kunne 	foreta enkelt vedlikehold av slike

1b	kunne bruke oppslagsverk 

1c	kunne bruke kommunikasjonssystemer 

1d	kunne bruke aktuell programvare som tekstbehandling og regneark og nyttiggjøre seg 	lokale og sentrale databaser

1e	kunne gjøre rede for lover og avtaler som regulerer bruken av edb i forhold til person-	vern, arbeidsmiljø og innføring av ny teknologi på arbeidsplassen

1f	forstå hvordan ny teknologi er med på å endre arbeidsliv og samfunnsforhold

Mål 2
Elevene skal kunne benytte seg av kontortekniske rutiner og arbeidsmåter

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	beherske nødvendige teknikker for å stille opp brev, tekster og dokumenter

2b	kunne benytte ulike arkiveringssystemer

2c	kunne foreta enkel budsjettering, sette opp regnskap og utføre betalingsrutiner

2d	kunne planlegge og foreta bestillinger og innkjøp

2e	kunne organisere det daglige kontorarbeidet
  
2f	kunne utføre vanlige rutiner i forbindelse med møter     

2g	kunne foreta postbehandling

2h	kunne arbeide etter ergonomiske prinsipper og forstå betydningen av riktige arbeids-	stillinger for å forebygge belastningslidelser

2.3	Helsefag

Mål 1
Elevene skal ha generelle kunnskaper om symptomer og sykdommer for å kunne forstå hva det innebærer å være akutt eller kronisk syk. De skal kunne yte helhetlig og omsorgsfull service

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a	kjenne til symptomer og årsaksforhold ved de vanligste sykdommer og lidelser

1b	kjenne til forebyggende tiltak ved de vanligste sykdommene

	De vanligste sykdommer og lidelser er i denne sammenheng:
	-	sykdommer og betennelser i tenner, tannkjøtt og støttevev
	-	sykdommer i åndedrettssystemet som halsbetennelse, bihulebetennelse, forkjølelse,
		influensa, bronkitt, lungebetennelse, astma og allergi 			
	-	lidelser i bevegelsesapparatet som muskelsmerter, forstuing, ledd- og slitasjegikt, 			lumbago og isjias
	-	sykdommer i hjerte- og sirkulasjonsorganene
	-	lidelser i fordøyelsesorganene som for høy syreproduksjon, magesår, forstoppelse, 		diare og hemorroider
	-	lidelser i urinsystemet som inkontinens og infeksjon
	-	hudlidelser som eksem, psoriasis, forbrenninger, vorter og kviser
	-	psykiske lidelser og plager som angst og depresjon
	-	infeksjonssykdommer som barnesykdommer og seksuelt overførbare sykdommer og 		gulsott

1c	kunne bruke fagterminologi

Mål 2
Elevene skal ha generelle kunnskaper om legemidler, kjenne til medikamentell behandling og kunne drøfte ulike sider ved legemiddelbruk

Hovedmomenter
Elevene skal

2a 	kunne gjøre rede for de vanligste legemiddelformer og -grupper og for bruken av ulike 	legemidler
	
2b	kunne reglene for kjøp av legemidler og for utfylling av resepter

2c	kunne orientere om legemidlers holdbarhet og oppbevaring

2d	kunne orientere om vanlig feilbruk av legemidler og kunne bruke doseringshjelpemidler

2e	kunne orientere om støtteordninger for dekking av utgifter til legemidler

2f	kjenne til vanlige virkemåter for legemidler
	(kurativ, symptomatisk, placebo, profylaktisk, substitusjon)

2g	kunne angi de vanligste bivirkningene av legemidler

2h	kunne gjøre rede for problematikken rundt tilvenning og avhengighet av legemidler

2i	kunne gjøre rede for legemiddelbruk ved svangerskap og amming

2j	kunne oppbyggingen av Felleskatalogen

2k	kjenne til alternativer til skolemedisin

Mål 3
Elevene skal ha forståelse for og kunne holde god hygiene på arbeidsplassen

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne gjøre rede for og utføre aktuelle rengjørings-, desinfeksjons- og steriliserings-	metoder

3b	kunne velge rengjørings- og desinfeksjonsmidler med hensyn til økonomi og miljø

3c	kunne behandle blodsøl etter hygieniske prinsipper og kunne behandle mulige smitte-	kilder på en forsvarlig måte

3d	forstå betydningen av personlig hygiene på de aktuelle arbeidsplassene og kunne 	utarbeide klare retningslinjer

Mål 4
Elevene skal kunne utføre arbeidet på en måte som tar hensyn til helse, miljø og sikkerhet

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kjenne til hvilke faktorer som påvirker vann- og luftkvaliteten, kunne foreta målinger og 	foreslå forbedringer

4b	kjenne vanlige gifter, helsefarlige og kreftframkallende stoffer, vite hvordan slike er 	merket og kunne forklare kjemiske opplysninger som fremgår av etikettene

4c	kunne håndtere gifter, helsefarlige og kreftframkallende stoffer og kunne beskytte seg 	selv og andre mot mulige skadevirkninger

4d	kunne bruke arbeidsmiljøloven, produktdatablad og andre oppslagsverk 	

4e	kunne bruke brannslukkingsutstyr og forklare prinsippene de virker etter
	
4f	kunne bruke personlig verneutstyr som hansker, åndedretts- og øyevern

4g	kunne bruke, sammenlikne og regne om måleenheter for vekt, volum og konsentrasjon i 	blandinger

2.4	Sosialfag

Mål 1
Elevene skal kjenne til de viktigste lovene og forskriftene som regulerer helse- og sosialtjenesten og kunne henvise klienter og kunder til riktig instans

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til og kunne finne fram i lover og forskrifter som forvaltningsloven, arbeids-	miljøloven, folketrygdloven, likestillingsloven og lov om kommunale helsetjenester  

1b	kunne finne fram til og kunne bruke informasjonsmateriell om lokale tilbud innen helse- 	og sosialsektoren

1c	vite hvilke tjenester sosial- og trygdekontor yter

1d	kunne vurdere og foreslå samarbeidsformer mellom ulike instanser i helse- og 	sosialvesenet

Mål 2
Elevene skal ha innsikt i hvilke arbeidsoppgaver som apotekteknikere, tannhelse-sekretærer og helsesekretærer utfører, og kjenne til aktuelle arbeidssteder for disse yrkesgruppene

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne orientere om apotekenes funksjon i samfunnet og deres daglige virksomhet

2b	kunne orientere om tannhelsetjenestens oppbygging og dens daglige virksomhet

2c	kunne orientere om sykehus- eller legekontorers plass i helsevesenet og deres daglige 	virksomhet
 
2d	kunne drøfte betydningen av arbeidsglede, trivsel og effektivitet på arbeidsplassen

2e	kjenne til vanlige rettigheter og plikter i et arbeidsforhold

2f	kunne drøfte ulike markedsføringsmetoder for produkter og tjenester innenfor 	helsesektoren

2g	kunne delta aktivt i debatter om yrkesvalg og kjønnsroller 

2h	kunne drøfte forskjeller i kvinners og menns yrkesaktivitet, deres sykefravær, yrkes-	skader, lønnsforhold, stillingsbrøk og motivasjon i de aktuelle yrkene

2.5	Service og etikk

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om kommunikasjon, forsvarsmekanismer og gruppe-psykologi

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne kommunisere på en måte som skaper tillit og trygghet

1b	kunne opptre reflektert overfor andre mennesker 

1c	kjenne til ulike psykologiske forsvarsmekanismer

1d	kunne arbeide i grupper   

1e	kunne forstå mennesker ut fra et helhetlig menneskesyn
1f	kunne vurdere kvaliteten på ulike serviceytelser 	

1g	kunne innhente relevante opplysninger ved hjelp av ulike spørreteknikker

Mål 2
Elevene skal kunne diskutere egne holdninger og konkrete etiske problemstillinger

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne forstå og etterleve taushetsplikten

2b	kunne drøfte aktuelle etiske spørsmål tilknyttet arbeid og samfunn

2c	være bevisst menneskers egenverd uavhengig av rase, kjønn, språk, religion, politisk 	oppfatning, nasjonal eller sosial opprinnelse

2d	kjenne til etiske retningslinjer for de enkelte yrkesgruppene

2e	kunne forstå betydningen av mentalhygieniske tiltak og kunne foreslå slike
          
2f	kunne diskutere hvordan de bør opptre overfor truende personer 

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner 	utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i terminkarakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Ulike elevaktiviteter som journalføring, planlegging, formidling, arrangering og gjennomføring av ekskursjoner og rapportskriving skal også legges til grunn for standpunktkarakterer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs I helseservicefag

Felles allmenne fag	Årstimer	(gjennomsnitt uketimer)	
Norsk	75	2	
Engelsk	75	2	
Samfunnslære	75	2	
Kroppsøving	75	2	
			
Studieretningsfag			
Kontorarbeid	299	8	
Helsefag	261	7	
Sosialfag	112	3	
Service og etikk	262	7	
			
Valgfag	75	2	
			
Tilsammen	1309	35	

Departementet vil komme tilbake til prosentvis fordeling mellom teori og praksis.

1.2	Moduler i videregående kurs I helseservicefag

Fag	Moduler	Årstimer	(gjennomsnitt uketimer)	
Kontorarbeid	Modul 1:	Mål 1.	112	3	
	Modul 2:	Mål 2.	187	5	
Helsefag	Modul 3:	Sykdom- og legemiddel-		lære, mål 1 og 2.	186	5	
	Modul 4:	Hygiene/miljø, 			mål 3 og 4.	75	2	
Sosialfag	Modul 5:	Mål 1 og 2.	112	3	
Service og etikk	Modul 6:	Mål 1 og 2.	262	7	

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer).  Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det 
forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp).  For 	grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
Vedlegg 2

Vurderingsordning i videregående kurs I helseservicefag.

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.  
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.		Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.		Alle studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som 	eksamensfag.

3.		Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.

4.		Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.

5.		Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.		Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.

7.		Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt 	av departementet.

B.	Eksamen på videregående kurs I helseservicefag:

	Studieretningsfag:	Elevene skal opp til en tverrfaglig eksamen som omfatter studie-		retningsfagene. Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter 			sentrale retningslinjer.

	Allmenne fag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i avsluttende allmenne fag.

	Eksamensform:	I studieretningsfag: skriftlig.
		I felles allmenne fag: se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.