Title: Læreplan VGO VKII Økologisk Landbruk
Last saved by: kak

24

Opprettet læreplan per 20. august 1999

Læreplan for vidaregåande opplæring

Studieretning for naturbruk

Studieretningsfaga i vidaregåande kurs II økologisk landbruk

Oslo, august 1996
Kyrkje, utdannings- og forskingsdepartementet

Forord

Læreplanverket for vidaregåande opplæring omfattar all opplæring under

	lov om vidaregåande opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket er samansett av to delar:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, vidaregåande opplæring og vaksenopplæring.
	Generell del fastset overordna mål og retningslinjer for den samla verksemda i grunnskole
	og vidaregåande opplæring.

2.	Læreplanar for vidaregåande opplæring.

Denne læreplanen omfattar studieretningsfaga for vidaregåande kurs II økologisk landbruk.

Denne planen skal gå inn som ein del av læreplanane for dei ulike opplæringsløpa. Når lære-planane for alle utdanningsløpa er klare, vert dei einskilde delane sett saman til éin læreplan for kvart utdanningsløp. Det vil innebere at ein må gjere einskilde justeringar i kapittel 1 og i vedlegga. I samband med desse justeringane vil ein også vurdere om det er element i læreplanane som overlappar kvarandre. Før den endelege planen ligg føre, vert han språkleg gjennomgått. Metodiske rettleiingar og annan informasjon om vidaregåande opplæring vert utgitt separat.

Departementet reknar med at skolane gjennom ein overgangsperiode på fem år frå 01.08.94 skaffar seg nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringa.

Denne læreplanen er mellombels fastsett inntil dei endelege læreplanane for dei einskilde utdanningsløpa i studieretningane er klare.

Kyrkje-, utdannings- og forskingsdepartementet, 28. august 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innleiing	1
1.2	Inntakskrav	2
1.3	Tid	2
1.4	Innhald	2
1.5	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovudmoment	4
2.1	Felles mål for studieretningsfaga	4
2.2	Berekraftig samfunnsutvikling	5
2.3	Omlegging, organisering og berekraftig økonomi	7
2.4	Økologisk jordkultur	9
2.5	Økologisk plantekultur	10
2.6	Økologisk husdyrhald	13
2.7	Skog- og utmarksforvaltning	15
2.8	Tun- og bygningslære	16
2.9	Lokal foredling og omsetjing	18
Kapittel 3:	Vurdering	20
3.1	Kvifor vurdering?	20
3.2	Kva skal vurderast?	20
3.3	Korleis skal ein vurdere?	20
3.4	Spesielle forhold	21
Vedlegg 1
1.1	Fag- og timefordeling i vidaregåande kurs II økologisk landbruk	22
1.2	Modular i vidaregåande kurs II økologisk landbruk	22
Vedlegg 2
Vurdering i vidaregåande kurs II økologisk landbruk	23

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innleiing

Økologisk landbruk er ein del av utviklinga mot eit berekraftig samfunn i høve til dei rammene naturen set. Økologisk landbruk byggjer òg på ein heilskapleg tankegang som omfattar dei øko-logiske, økonomiske og sosiale sidene ved landbruksproduksjonen. Å ta målet om berekraftig utvikling på alvor vil m.a. seie at ein legg vesentleg vekt på ei effektiv ressursutnytting. Det vil innebere mest mogleg bruk av lokale fornybare ressursar, minimal bruk av tilførte ressursar generelt og ikkje fornybare ressursar spesielt. Særleg er minst mogleg bruk av fossilt brennstoff og dermed reduserte utslepp av klimagassar eit sentralt krav. 

Det er difor ei viktig målsetjing i økologisk landbruk at garden skal vere eit sjølvberande og berekraftig økosystem mest mogleg basert på lokale og fornybare ressursar.

Opplæringa legg vekt på det naturlege samspelet og mangfaldet i dyre- og planteverda, og verd-setjing av menneskeleg arbeidskraft. Sentralt er høg etisk standard i dyrehaldet med eit miljø som imøtekjem naturleg åtferd og trong hjå dyra.

Omgrepet "økologisk landbruk" er regulert gjennom eit eige regelverk, og den praktiske gards-drifta som vert nytta til undervisningsføremål må difor følgje dei nasjonale og internasjonale reglane som gjeld for økologisk drift. Bruk av DEBIO-godkjende driftseiningar med produksjon og sal av DEBIO-godkjende produkt vil vere sentralt for å oppnå tilstrekkelege kunnskapar og praktisk dugleik for dei ulike produksjonane. På denne måten vil elevane oppleve heilskapen med både produksjon og omsetjing/-sal av ferdige produkt.

Dette idégrunnlaget skal gje innsikt i den heilskaplege tankegangen som er bakgrunnen for økologisk drift. Dette inneber opplæring som omfattar dei økologiske, økonomiske og sosiale sidene ved landbruksproduksjonen både i lokalt og globalt perspektiv.

Miljø- og ressursproblema har ein slik karakter at dei krev at ein er svært medveten om dei store globale utfordringane, og at ein samstundes prioriterer praktiske løysingar på lokalplanet. Det må også leggjast vekt på sosiale tilhøve, likestilling og demokratisk utvikling i tråd med tilråd-ingane frå Rio-konferansen 1992.

Økologisk landbruk knyttar driftsmetodane i landbruket til dei økologiske prosessane i naturen, og legg vekt på bonden sitt moralske ansvar for at agro-økosystemet utgjer ein verdfull del av det naturlege økosystemet. Opplæringa legg vidare vekt på å utvikle praktisk dugleik i økologisk landbruksdrift.

Kursa i økologisk landbruk er eit tilbod til ungdom og vaksne som ønskjer å drive eigen gard, eller som ønskjer å arbeide praktisk med økologisk landbruk på annan måte, eller som ønskjer vidare utdanning med basis i kunnskapar om økologisk landbruk.

1.2	Inntakskrav

For å bli teken inn til vidaregåande kurs II økologisk landbruk, må søkjaren normalt ha greidd vidaregåande kurs I økologisk landbruk i studieretninga eller tilsvarande. Ein viser til forskrift om inntak til vidaregåande opplæring.

1.3	Tid

Vidaregåande kurs II økologisk landbruk er normalt 1-årig.

1.4	Innhald

Vidaregåande kurs II økologisk landbruk omfattar studieretningsfag, allmenne fag og valfag. For nærare detaljar, sjå vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Modular
Læreplanen er delt opp i modular for å kunne ivareta behova ulike grupper har for å byggje mindre delar av opplæringa saman til ein definert kompetanse (sjå vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Yrkeskompetanse
Yrkeskompetanse som agronom i økologisk landbruk får ein etter tre års vidaregåande opplæring i skole. 

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gir ein som dokumentasjon for fullført del av eit fag (ein modul eller i særskilte tilfelle del av ein modul).
Karakterbevis gir ein som dokumentasjon for greidd fag (fag som del av eit kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og greidd 3-årig vidaregåande opplæring med grunnkurs, vidaregåande kurs I og vidaregåande kurs II, fagbrev eller sveinebrev. 
Dessutan krev ein kunnskapar tilsvarande eit bestemt nivå i dei felles allmenne faga. 
Dei felles allmenne faga frå grunnkurs og vidaregåande kurs I på alle studieretningar gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For dei som har fag- eller sveinebrev eller annan yrkeskompetanse, vil det normalt stå att eit visst timetal for å få generell studiekompetanse. Tabellen nedanfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetal

Timetal i grunn- kurs og VKI

Attståande timetal

Norsk | 523 timar | 150 timar | 373 timar
Engelsk | 187 timar | 150 timar | 37 timar
Samfunnslære | 75 timar | 75 timar | 0 timar
Nyare historie | 150 timar | 0 timar | 150 timar
Matematikk | 187 timar | 112 timar | 75 timar
* Naturfag | 187 timar | 187 timar | 0 timar
Til sammen | 1309 timar | 674 timar | 635 timar

* I studieretning for naturbruk er 5-timars faget i naturfag lagt inn i grunnkurset.

Ved gjennomgang av læreplanane for heile utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglege komponentar innanfor studieretningsfaga. Dette kan innebere at det timetalet som står att etter grunnkurs og VKI, kan bli redusert for einskilde fag.

Kapittel 2:	Mål og hovudmoment

2.1	Felles mål for studieretningsfaga

Elevane skal

	kunne planleggje, vurdere og gjennomføre landbruksdrift ut frå økologisk heilskapstanke-gang og i samsvar med gjeldande reglar for økologisk landbruk

•	ha grunnleggjande kunnskapar om økologiske driftsmåtar, og kunne vurdere den samfunnsmessige verdien av økologisk landbruk

	kjenne dei ulike retningane innan økologisk landbruk

	ha kunnskapar om verdien av biologisk mangfald, og kunne vurdere korleis drift, natur-inngrep og aktivitetar av ulike slag verkar på økosystema

	kunne drive ein økologisk gard etter berekraftige prinsipp, basert på lokale og fornybare ressursar og minimal bruk av fossilt brennstoff

	kunne vurdere korleis teknologi og alternativ teknologi kan vere ein reiskap for berekraftig utvikling

•	kunne vurdere og gjennomføre lokal foredling og omsetnad

	ha kunnskapar om moderne avfallshandtering, kompostering og resirkulering av våtorganisk avfall

	kunne arbeide for reell jamstilling mellom kjønna, mellom generasjonar og ulike grupper elles, innan landbruket og i resten av samfunnet

	kunne utføre arbeidet i samsvar med gjeldande lover og forskrifter

	ha kunnskapar om dei etiske verdiane landbruksnæringa og kulturen vår byggjer på

	ha kunnskapar om naturen som økosystem og som produksjongrunnlag for eit berekraftig landbruk

	kunne ta ansvar for natur og medmenneske i arbeidet for ei vedvarande, demokratisk og sosialt rettferdig samfunnsutvikling lokalt, nasjonalt og internasjonalt

•	kunne setje ein annan person i arbeid og kjenne til ansvaret ved å vere arbeidsgjevar og arbeidsleiar

2.2	Berekraftig samfunnsutvikling

Mål 1
Elevane skal kjenne til dei viktigaste formene for landbruk og naturbruk i andre kulturar

Hovudmoment
Elevane skal

1a	ha innsikt i ulike biologiske produksjonssystem i ulike klimasoner

1b	ha innsikt i motsetnaden mellom sjølvbergingsbruk og eksportretta produksjon

1c	ha kunnskapar om økologisk landbruk i andre verdsdeler

Mål 2
Elevane skal ha innsikt i økofilosofi og det idémessige grunnlaget for økologisk landbruksdrift

Hovudmoment
Elevane skal

2a	ha kunnskapar om norsk økofilosofi

2b	ha kunnskapar om ressursmessige, handelspolitiske og sosiale vurderingar knytt til etisk forsvarlege forbruksmønster

2c	ha kunnskapar om det idémessige grunnlaget for ulike retningar innen økologisk landbruk, nasjonalt og internasjonalt

Mål 3
Elevanee skal ha kunnskapar om ulike organisasjonar som verkar inn på utviklinga av økologisk landbruk i Norge

Hovudmoment
Elevane skal

3a	ha kunnskapar om utviklinga av økologisk landbruk i Norge, og dei ulike organisasjonane som arbeider spesielt med økologisk landbruk

3b	kjenne gjeldande reglar for økologisk landbruk, bakgrunnen for desse, og korleis dei blir fastsette

3c	kjenne den historiske utviklinga av landbruksorganisasjonane fram til i dag

Mål 4
Elevane skal ha kunnskapar om aktuelle landbrukspolitiske spørsmål

Hovudmoment
Elevane skal

4a	kjenne dei internasjonale avtalene som verkar inn på norsk landbruk

4b	kjenne dei viktigaste utviklingstrekka ved norsk landbrukspolitikk og korleis dei verkar inn på økologisk landbruk

4c	kjenne hovudelementa i aktuelle direktiv om landbrukspolitikk

Mål 5
Elevane skal ha kunnskapar om viktige samanhengar mellom økologi, sosiale tilhøve og økonomi i eit samfunn og kunne forstå konkrete løysingar for å påverke utviklinga av eit samfunn i økologisk, sosial og økonomisk balanse

Hovudmoment
Elevane skal

5a	kunne sjå samanhengen mellom teknologisk utvikling og endringa av kjønnsrollemønsteret i landbruket og korleis dette har påverka sysselsetjinga i landbruket og arbeidsmiljøet på garden

5b	kunne forklare økologiske, økonomiske og sosiale konsekvensar av ulike forbruksmønster

5c	ha kunnskapar om ulike former for avfallshandtering og landbruket si rolle i denne samanhengen

5d	ha kunnskapar om samanhenger mellom val av driftsform i landbruket og matforsyning, helse og miljø i verda

5e	kunne drøfte ulike årsaker til svolt og feilernæring

2.3	Omlegging, organisering og berekraftig økonomi

Mål 1
Elevane skal ha kunnskapar om korleis økonomiske system fungerer og kunne drøfte korleis dei verkar inn på det globale økosystemet, og kva slags konsekvensar dei har på nasjonalt og lokalt plan

Hovudmoment
Elevane skal

1a	ha kunnskapar om ulike økonomiske teoriar, idégrunnlaget dei byggjer på og korleis dei samsvarar med kravet om ei berekraftig utvikling

1b	kunne gje eksempel på korleis krava om berekraftig utvikling har verka inn på økonomisk tenkning

1c	ha kunnskapar om internasjonale miljøavtaler, og deira konsekvensar for økonomi- og samfunnsutvikling på ulike plan

Mål 2
Elevane skal ha kunnskapar om berekraftig økonomi

Hovudmoment
Elevane skal 

2a	ha kunnskapar om ulike retningar innan økologisk økonomi og kva slags konsekvensar dei har for lokalsamfunn og enkeltbruk

2b	ha kunnskapar om korleis lokal produksjon og omsetning verkar inn på lokal økonomi og berekraftig utvikling

Mål 3
Elevane skal kunne planleggje omlegging av eit gardsbruk til økologisk drift

Hovudmoment
Elevane skal

3a	kunne planleggje økologisk gardsdrift ut frå langsiktige økologiske og økonomiske vurderingar, og i tråd med gjeldane regelverk for økologisk produksjon

3b	kunne lage omleggingsplanar som tilfredsstiller krava til økologisk drift og driftsplanar som sikrer forsvarleg avkastning

Mål 4
Elevane skal ha kunnskapar om viktige juridiske, skattemessige og driftsøkonomiske tilhøve på eit økologisk gardsbruk

Hovudmoment
Elevane skal

4a	ha kunnskapar om hovudtrekka i lover og regelverk som er viktige ved drift av ein landbrukseigedom

4b	ha kunnskapar om lov- og regelverk og framgangsmåten for erverv og overdraging av landbrukseigedom

4c	ha kjennskap til forpakting, leigeavtalar og samdrift

4d	kjenne til ulike måtar å organisere eigartilhøva på garden - familiebruk, stifting, aksjeselskap

4e	ha kunnskapar om budsjettering, planlegging og lønsemndsvurderingar i samband med gardsdrifta

4f	kjenne til ulike former for finansiering, lån- og støtteordningar i landbruket

4g	ha kunnskapar om bonden si rolle som arbeidsgjevar, drifts- og arbeidsleiar

4h	kjenne til og kunne vurdere ulike former for maskinsamarbeid

Mål 5
Elevane skal kunne føre og tolke ein vanleg landbruksrekneskap, og kunne nytte rekneskapen som grunnlag for analyse og planlegging

Hovudmoment
Elevane skal

5a	kjenne til dei viktigaste formelle krava til ein skatterekneskap og kunne nytte relevante oppslagsverk under rekneskapsføringa

5b	kunne forklare samanhengen i rekneskapen med hovudvekt på årsoppgjeret og korleis ulike disposisjonar i årsoppgjeret verkar inn på rekneskapsresultata på kort og lang sikt

5c	ha oversikt over hovedtrekka i skattesystemet vårt og kunne utføre enkle skatte-utrekningar

5d	kjenne samanhengen mellom skatterekneskap og driftsrekneskap og kunne utføre og tolke rekneskapsanalyser

2.4	Økologisk jordkultur

Mål 1
Elevane skal kunne vurdere, planleggje og gjennomføre alle naudsynte jordkulturtiltak for å sikre driftsgrunnlaget på ein økologisk driven gard i samsvar med reglene for økologisk landbruk

Hovudmoment
Elevane skal

1a	kunne vurdere jord ut frå plantevekst, indikatorplantar, ugras og ulike kjemiske og biologiske analysar

1b	kunne vurdere ulike kultiveringsmåtar i høve til jordtype, klima, topografi og ulike driftstilhøve

1c	kunne vurdere og planleggje kultiveringstiltak som nydyrking, skogrydding, planering, senking og lukking ut frå eit overordna økologisk perspektiv

1d	kunne vurdere og planleggje ulike kulturtiltak som kalking, grøfting, vatning, leplanting

Mål 2
Elevane skal kunne vurdere og planleggje nærings- og ressurstilgangen på økologiske gardsbruk

Hovudmoment
Elevane skal

2a	kjenne aktuelle næringskjelder og kunne vurdere nytte og ulemper knytta til desse

2b	kunne rekne ut næringsbalansen og kunne vurdere resultatet med tanke på ureiningsfaren, tæring på ressursane, arbeid og energibruk

2c	kunne vurdere, planleggje og regulere næringsstofftilgangen ved hjelp av grøngjødsel, fangvekstar, samplanting, og vekstskifte

2d	kunne vurdere og planleggje ulike måtar å betre næringstofftilgangen på ved hjelp av ressursar utanfor garden

2e	kunne setje opp næringsbalanse-, vekstskifte- og ressursplanar for økologiske drivne gardsbruk, herunder gjødselplanar i samsvar med offisielle krav

Mål 3
Elevane skal kunne planleggje arbeidet, og kunne vurdere og bruke ulike metodar som sikrar ei effektiv og hygienisk resirkulering av avfall i næringsstoffkretslaupet

Hovudmoment
Elevane skal

3a	kunne vurdere og bruke aktuelle metodar for resirkulering av ulike typar organisk avfall ut frå ressursmessige og driftstekniske tilhøve og i samsvar med gjeldande lover og reglar

3b	kunne planleggje og drive ein komposteringsplass for organisk avfall

3c	kunne gjennomføre og tolke målingane av dei viktigaste parametra i komposterings-prosessen

3d	kunne vurdere aktuell bruk av kompost utifrå gjeldande forskrifter

3e	kunne lage plan for avfallsminimering og ombruk på eit gardsbruk

2.5	Økologisk plantekultur

Mål 1
Elevane skal kunne vurdere ulike faktorar som verkar inn på planteavl og val av planter i økologisk landbruk

Hovudmoment
Elevane skal

1a	ha kunnskapar om ulike metodar for frø- og planteavl

1b	ha kunnskapar om verdien av arts- og sortsmangfald og kunne vurdere tiltak som vernar lokaltilpassa artar og sortar

1c	ha kunnskapar om praktisk frøavl

1d	kunne vurdere arts- og sortseigenskapar som høver i eit økologisk driftsopplegg

Mål 2
Elevane skal kunne planleggje og setje i verk økologiske planteverntiltak for ulike kulturar og kunne grunngje tiltaka

Hovudmoment
Elevane skal

2a	kunne planleggje og gjennomføre termisk og mekanisk ugrasregulering

2b	kunne planleggje og gjennomføre ulike former for biologiske og mekaniske tiltak mot skadegjerarar

2c	kunne planleggje og gjennomføre vekstskifte og samplanting som ledd i plantevernstrategien

2d	ha kunnskapar om planter og dyrkingsmetodar som har verknad i plantevernsamanheng

2e	kunne lage og bruke planteuttrekk med tanke på plantevern

Mål 3
Elevane skal på sjølvstendig grunnlag kunne vurdere, planleggje og gjennomføre allsidig økologisk planteproduksjon

Hovudmoment
Elevane skal

3a	kunne dyrke jordbruksvekstar som fôr til husdyr, mat til menneske og råstoff til andre aktuelle føremål

3b	kunne dyrke aktuelle grønsaker 

3c	kunne dyrke aktuelle urter

3d	kunne dyrke og stelle ulike bærslag

3e	ha kunnskapar om fruktdyrking og kunne dyrke aktuelle fruktslag

3f	ha kunnskapar om fiber og oljevekstar

3g	ha kunnskapar om alternative vekstar som kan nyttast som mineraltilskot og medisin m.m. til dyr og menneske

3h	kunne planleggje og utføre gjødsling av ulike kulturar ut frå ein samla gjødselplan

3i	kunne identifisere ulike symptom på mistrivsel hjå ulike kulturar og kunne setje i verk tiltak mot desse

3j	kunne vurdere og stelle dei ulike kulturane gjennom året

3k	kunne vurdere, planleggje og setje i verk førebyggjande og direkte tiltak mot ugras og skadegjerarar med tanke på akseptabel regulering

3l	kunne velje og bruke ulike reiskapar, maskinar og mekaniseringslinjer i ulike kulturar

Mål 4
Elevane skal ha kunnskapar om økologisk planteproduksjon i regulert klima

Hovudmoment
Elevane skal

4a	vite korleis ulike vekstfaktorar verkar inn på veksten og utviklinga hjå plantane

4b	kjenne til metodar for klimaregulering og korleis ein styrer vekstfaktorane

4c	kjenne til aktuelle produksjonar for landsdelen

Mål 5
Elevane skal kunne planleggje og gjennomføre hausting og lagring av ulike vekstar

Hovudmoment
Elevane skal

5a	kunne vurdere gunstig haustetidspunkt for ulike vekstar

5b	kunne velje og bruke maskinar og utstyr ved hausting av ulike kulturar

5c	ha kunnskapar om og kunne vurdere ulike lagringsmåtar og lagerrom

5d	ha kunnskapar om førebyggjande og hygieniske tiltak for hausteutstyr og lager

Mål 6
Elevane skal ha kunnskapar om og kunne vurdere tilhøve som har verknad på produktkvaliteten

Hovudmoment
Elevane skal

6a	ha kunnskapar om ulike faktorar som verkar inn på produktkvaliteten både i dyrkings-sesongen og på lager

6b	ha kunnskapar om sorteringsreglar og kunne sortere ulike produkt

6c	ha kunnskapar om og kunne vurdere alternative tolkningar av omgrepet produktkvalitet

2.6	Økologisk husdyrhald

Mål 1
Elevane skal kunne vurdere dei økologiske og etiske sidene ved dyrehald som del av eit økologisk driftsopplegg

Hovudmoment
Elevane skal

1a	kunne vurdere økologisk drift basert på husdyrhald i høve til økologiske metodar utan bruk av husdyr

1b	kunne vurdere dei etiske sidene ved husdyrhald generelt, og kunne ta stilling til etiske spørsmål knytta til dei einskilde dyreslag

1c	ha kunnskapar om nasjonale og internasjonale reglar og praksis for transport og slakting av dyr og kunne vurdere dei økologiske og etiske sidene av dette

Mål 2
Elevane skal kunne planleggje og utføre foring og stell på ein økologisk dreven gard

Hovudmoment
Elevane skal

2a	ha kunnskapar om ernæring og stoffomsetnad i dyrekroppen

2b	kunne vurdere og planleggje fôrsamansetjing og fôrmengder for dei ulike husdyra gjennom året

2c	kunne stelle og vedlikehalde mjølkeanlegg og kjenne prinsippa for korleis ulike typar mjølkeanlegg fungerer

2d	kunne vurdere brunstsymptom, kunne avgjere riktig parrings- og insemineringstidspunkt, og kunne leggje tilrette for naturleg parring

2e	vere i stand til å ta seg av rugande og drektige dyr og kunne yte naudsynt hjelp i samband med fødsel og klekking

2f	ha kunnskapar om og kunne utføre klypping

2g	kunne vurdere slaktetidspunkt og ha kunnskapar om avliving, slakting, partering og handtering av slakteprodukt

2h	ha kunnskapar om tilhøve som verkar inn på mjølka sin kvalitet og samansetjing

2i	ha kunnskapar om hov- og klauvstell og kunne setje i verk naudsynte tiltak

2j	ha kunnskapar om tradisjonelle og alternative lækjeråder ved sjukdom og mistrivsel

2k	kunne handtere dyr på ein trygg og god måte i alle livssituasjonar

Mål 3
Elevane skal kunne planleggje husdyrhaldet som del av ei heilskapleg driftsform basert på garden sitt ressursgrunnlag

Hovudmoment
Elevane skal

3a	ha kunnskapar om tilpassing av dyretal i høve til garden sitt fôrgrunnlag, beitepraksis, utnytting av utmarksressursar og andre produksjonar på garden

3b	kunne vurdere utmarka sin beiteverdi for husdyr og husdyra sin funksjon i kultur-landskapet

3c	kjenne til bruk av og erfaringar frå tidlegare tiders fôr, slik som bark, lauv, tang, lav og urter o.l. og kunne vurdere denne bruken ut frå måla for økologisk landbruk

3d	ha kunnskapar om og kunne vurdere stølsdrifta sin funksjon i eit økologisk driftsopplegg

Mål 4
Elevane skal ha kunnskapar om avlsmål og avlsarbeid

Hovudmoment 
Elevane skal

4a	kjenne dei grunnleggande prinsippa i arvelæra

4b	ha kunnskapar om praktisk avlsarbeid for ulike dyreslag og populasjonsstorleikar

4c	kunne vurdere avlsmål og verdien av avlsframgang i husdyrhaldet i høve til økologiske målsetjingar

4d	kunne vurdere føremonar og ulemper med naturleg parring i høve til kunstig inseminering

4e	kunne vurdere einskilddyr med omsyn til lynne, eksteriør og andre viktige eigenskapar

4f	ha kunnskapar om og kunne vurdere etiske sider ved genteknologi

4g	ha kunnskap om verdien av genressursar hjå husdyr og om bevaring og utvikling av genressursane

Mål 5
Elevane skal ha kunnskapar om korleis ein kan leggje tilhøva til rette for å tilfredsstille dyra sin naturlege trong

Hovudmoment
Elevane skal

5a	kunne planleggje og vurdere eit opplegg som tek omsyn til dyra sin funksjon, trivnad og naturlege adferd

5b	kunne vurdere transport- og slaktepraksis, og kunne leggje tilrette for eit etisk forsvarleg opplegg

5c	kunne vurdere endringar i landbrukspolitikken og regelverket i høve til krav om eit økologisk og etisk forsvarleg husdyrhald

2.7	Skog- og utmarksforvaltning

Mål 1
Elevane skal kunne planleggje og forvalte naturressursane som er knytt til garden ut frå eit økologisk heilskapssyn

Hovudmoment
Elevane skal

1a	kunne gjennomføre fleirbruksplanlegging av skog og utmarksareal der prinsippa om ei berekraftig forvaltning av naturen sin eigenverdi ligg til grunn

1b	ha kunnskapar om lovverket som sikrar fleirbruk av skog- og utmarksområde

1c	ha kunnskapar om og kunne tilretteleggje for optimale tilhøve for naturlege vilt- og fiskestammar

Mål 2
Elevane skal kunne planleggje og forvalte kulturlandskapet i tilknytning til gardsbruk

Hovudmoment
Elevane skal

2a	kjenne utviklinga til ulike kulturlandskapstypar og korleis dei blir påverka av ulike tiltak

2b	kunne registrere og utføre skjøtsel og vern av viktige historiske kulturlandskapstypar

2c	kunne oppretthalde og skape biogisk mangfald i samband med økologisk gardsdrift

2d	ha kunnskapar om lov- og regelverket i høve til freding og ulike former for vern og bruk av areal i Norge

Mål 3
Elevane skal kunne drive og stelle skog i tråd med krava om ei berekraftig ressurs-forvaltning og biologisk mangfald

Hovudmoment
Elevane skal

3a	kjenne til stadeige skogbruk og kunne planleggje og utføre hogst som tek omsyn til artsmangfald, landskapsbilete, kulturminne og friluftsliv

3b	ha kunnskapar om enkel sagbruksdrift, virkekvalitet og omsetnad av tømmer

3c	kjenne til og kunne vurdere ulike mekaniseringsgrader og kunne bruke ulike former for ressursvenleg framkøyring av tømmer

3d	ha kunnskapar om metodar for naturvenleg impregnering av trevirke

2.8	Tun- og bygningslære

Mål 1
Elevane skal ha kunnskapar om utforming av tunplan, og kunne gjennomføre enkel bygningsplanlegging tilpassa best mogleg helse og trivnad for menneske og dyr

Hovudmoment
Elevane skal

1a	kjenne til ulike byggje- og tuntradisjonar, og kunne vurdere om bygnings- og tunplanar ivaretek krav til tryggleik og estetiske, økonomiske og økologiske omsyn

1b	ha kunnskapar om sentrale lover og forskrifter som regulerer bygningsplanlegging og bygningsarbeid

1c	kunne lage enkle bygningsteikningar, og kunne vurdere ulike planløysingar, anlegg, innreiingar og teknisk utstyr som tek omsyn til dyr og menneske sine behov i eit økologisk driftsopplegg

1d	kunne velje bygningsmaterialar og finne løysingar ut frå ei heilskapleg miljøvurdering i høve til produksjon, handtering, bruk, etterbruk og sluttdisponering

1e	kunne rekne ut varmebalansen i eit husdyrrom ut frå dyretal, bygningskonstruksjon og ventilasjonsbehov
1f	ha kunnskapar om ulike former for energikjelder, -økonomisering og -attvinning

1g	ha kunnskapar om prinsippa for tørketeknikk og kunne planleggje lager- og tørkerom med utnytting av fornybar energi

1h	ha kunnskapar om prinsippa for isolasjon (varme, fukt, og lyd), kjenne til ulike isolasjons-materialar, kunne vurdere isolasjonstrongen ved hjelp av enkle berekningar og kunne vurdere alternative isolasjonsmaterialar og -metodar

1i	ha kunnskapar om prinsippa for ventilasjon, og kunne vurdere ulike ventilasjonsløysingar med vekt på trivnad, fuktregulering og energiforbruk hjå dyra

1j	kunne planleggje bygningar for ulike typer foredling og lagring

Mål 2
Elevane skal kunne bruke bygningar og utstyr på ein sikker og ressursvenleg måte med tanke på menneske, dyr og naturmiljø

Hovudmoment
Elevane skal

2a	kunne setje i verk enkle tiltak som gjer det mogleg å utføre arbeidet på ein lettare, sikrare og meir miljøvenleg måte

2b	kunne setje i verk brannførebyggjande tiltak og brannsløkking

2c	kunne oppfylle dei ulike krava som blir stilt til miljøvern, arbeidsmiljø og tryggleik på gardsbruk, og kunne vurdere og setje i verk tiltak som ikkje er lovpålagde

Mål 3
Elevane skal kunne utføre enkelt bygningsarbeid

Hovudmoment
Elevane skal

3a	kunne bruke oppmålings- og nivelleringsutstyr, og kunne utføre enkel høgde- og arealmåling

3b	kunne utføre enkle grunn- og betongarbeid

3c	kunne utføre enkelt tømrerarbeid og vedlikehald av bygningar

3d	kunne vurdere verdien på bygningar og vilkår for og krav ved eventuell tilpasning eller ombygning

2.9	Lokal foredling og omsetjing

Mål 1
Elevane skal ha kunnskapar om økologiske produkt og kunne forebu og organisere produkta for sal

Hovudmoment
Elevane skal

1a	kunne markedsføre og selje produkt frå eige utsal på garden og på torg

1b	kunne levere produkt frå garden direkte til butikk eller storkjøkken

1c	kunne levere produkt frå garden til engros

Mål 2
Elevane skal kunne gjennomføre lokal foredling av produkta frå garden med tanke på sjølvberging og sal

Hovudmoment
Elevane skal

2a	kunne foredle aktuelle produkt på ein ressurs- og miljøvenleg måte til eige bruk og for sal

2b	kunne bruke ulike foredlingsmetodar som t.d. tørking, ysting, røyking, speking, salting, mjølkesyregjæring, saftpressing, pasteurisering og sylting

2c	kunne lagre foredla produkt

Mål 3
Elevane skal ha kunnskapar om og kunne vurdere aktuelle lover, føresegner og reglar om foredling, lagring og omsetjing av økologiske varer i tråd med kravet om ei berekraftig utvikling

Hovudmoment
Elevane skal

3a	ha kunnskapar om aktuelle lover, føresegner og reglar for aktuelle typer foredling, lagring og omsetjing av ulike produkt frå ein gard

3b	kjenne til ulike metodar for analyse og kontroll ved lokal foredling, lagring og omsetjing

3c	ha kunnskapar om grunnleggjande hygieniske og mikrobielle krav ved ulike typer foredling, lagring og omsetjing frå ein økologisk gard

3d	kunne vurdere ulike former for omsetjing i høve til økologiske og etiske vurderingar

3e	ha kunnskapar om marknadsføring av økologiske varer og om korleis omsetjing av økologiske produkt skjer i Noreg

Mål 4
Elevane skal ha kunnskapar om samanhengen mellom produktkvalitet, foredlingsmåte og ernæring

Hovudmoment
Elevane skal

4a	ha kunnskapar om ernæringslære med vekt på tilhøve ved kosthald som er vesentlege for økologiske produkt

4b	kjenne til ulike kosthaldsretningar med vekt på berekraftig kosthald

4c	kjenne til vesentlege ernæringsmessige aspekt ved ulike foredlingsmåtar

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Kvifor vurdering?

Målet med vurdering er å sikre ein nasjonal standard i opplæringa slik at vi kan få eit godt og likeverdig opplæringstilbod for alle. Vurderinga må byggje på måla for faget, slik dei er formulerte i læreplanen.

Vurdering har ulike føremål, mellom anna

	å informere eleven, føresette, læraren og skolen i arbeidet fram mot eit læringsmål
	å rettleie, motivere og utvikle eleven 
	å motivere læraren til kontinuerleg å vurdere undervisningspraksisen sin 
	å informere samfunnet, arbeidslivet og vidare utdanning om den kompetansen eleven 	har oppnådd

3.2	Kva skal vurderast?

	Måla for opplæringa, slik dei er fastsette i den generelle delen av læreplanen og i 	kapittel 2 i denne læreplanen, dannar grunnlaget for vurderinga.

	Det er eleven sin samla kompetanse som skal vurderest, slik denne kompetansen er 	formulert i måla for opplæringa.

	Vurderinga av eleven skal vise i kva grad ho/han har nådd måla i læreplanen.

3.3	Korleis skal ein vurdere?

Ein skil mellom to hovudtypar av vurdering:

	Vurdering undervegs.
	Avsluttande vurdering.

Vurdering undervegs har som føremål å informere og motivere elevane og lærarane i arbeidet med å nå opplæringsmåla. Slik vurdering kan vere formell eller uformell. Eit nyttig hjelpe-middel i vurderingsarbeidet undervegs kan vere at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok eller liknande som er knytt til gjennomføringa av opplæringa. Den formelle vurderinga under-vegs kjem til uttrykk i terminkarakterane. 

Avsluttande vurdering kjem til uttrykk i standpunktkarakterar og i eventuelle eksamenskarakterar.

3.4	Spesielle forhold

Elevane skal gjennomføre eitt eller fleire prosjektarbeid i løpet av skuleåret.

Tema og problemstilling for prosjektarbeid skal ein velje innanfor læreplanen sine rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i vidaregåande kurs II økologisk landbruk

Felles allmenne fag | Årstimar | (gjennomsnittleg timetal pr. veke)
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Berekraftig samfunnsutvikling | 75 | 2
Omlegging, organisering og berekraftig økonomi | 187 | 5
Økologisk jordkultur | 76 | 2
Økologisk plantekultur | 187 | 5
Økologisk husdyrhald | 187 | 5
Skog- og utmarksforvaltning | 149 | 4
Tun- og bygningslære | 149 | 4
Lokal foredling og omsetjing | 149 | 4
Valfag | 75 | 2
Til saman | 1309 | 35

1.2	Modular i vidaregåande kurs II økologisk landbruk

Fag

Modular

Årstimar

(gj.snittleg time-
tal pr.veke)

Berekraftig samfunnsutvikling | Modul 1: Alle mål i faget. | 75 | 2
Omlegging, organisering og | Modul 2: Mål 1, 2, 3 og 4. | 112 | 3
berekraftig økonomi | Modul 3: Mål 5. | 75 | 2
Økologisk jordkultur | Modul 4: Alle mål i faget. | 76 | 2
Økologisk plantekultur | Modul 5: Alle mål i faget. | 187 | 5
Økologisk husdyrhald | Modul 6: Alle mål i faget. | 187 | 5
Skog og utmarksforvaltning | Modul 7: Alle mål i faget | 149 | 4
Tun- og bygningslære | Modul 8: Alle mål i faget. | 149 | 4
Lokal foredling og omsetjing | Modul 9: Alle mål i faget. | 149 | 4

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunktet for undervisningstimetalet er samla timetal på årsbasis (årstimar). Gjennomsnittleg timetal pr. veke er årstimetalet dividert på 38. Jamfør arbeidstidsavtalen, der ein føreset at undervisninga skal gå over 190 dagar fordelt på 38 veker.*

*	Når det gjeld tilbod for vaksne kan ein gjennomføre opplæringa på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller einskildelevar som har behov for det, kan ein strekkje opplæringa over lengre tid.
Vedlegg 2

Vurdering i vidaregåande kurs II økologisk landbruk

Standpunktkarakterar

Det blir gjeve standpunktkarakterar i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standspunktkarakteren. 

Eksamen

A.	Generelle prinsipp:

1.	Elevane kan trekkjast ut til eitt eller fleire fag.
2.	Alle studieretningsfaga kan trekkjast ut som fag til eksamen.
3.	Alternativt eller i tillegg kan elevane trekkjast ut i ei tverrfagleg prøve.
4.	Eksamen skal som hovudregel utarbeidast lokalt etter sentrale retningsliner.
5.	Eksamen skal sensurerast lokalt etter sentrale retningsliner.
6.	Det skal vere mogleg å gå opp til eksamen som privatist i alle fag etter nærmare retningsliner gjeve av departementet.

B.	Eksamen på vidaregåande kurs II økologisk landbruk:

Studieretningsfag:	Elevane skal opp til ein skriftleg eksamen i eit av studieretningsfaga:
	Berekraftig samfunnsutvikling
	Omlegging, organisering og berekraftig økonomi

	Elevane skal opp til ein tverrfagleg praktisk/munnleg eksamen i studieretningsfaga:
	Økologisk jordkultur
	Økologisk plantekultur
	Økologisk husdyrhald
	Skogs- og utmarksforvaltning
	Tun- og bygningslære
	Lokal foredling og omsetjing

	Eksamensoppgåvene vert utarbeidd lokalt etter sentrale retningsliner.

Retningsliner for den praktisk gjennomføringa av eksamen vil verte gjeve i eigne skriv godkjende av departmentet.