Title: Læreplan VGO VKII Gartner
Last saved by: kak

21

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for naturbruk

Studieretningsfag i videregående kurs II gartner

Oslo, november 1995
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring. Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs II (VKII) gartner.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 20. november 1995.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	2
1.3	Varighet	2
1.4	Innhold	2
1.5	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1	Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2	Jord og plantelære	5
2.3	Plantedyrking i regulert klima	6
2.4	Grønnsakdyrking på friland	8
2.5	Frukt- og bærdyrking	9
2.6	Planteskoledrift	11
2.7	Økonomi	13
2.8	Teknikk	16
Kapittel 3:	Vurdering	18
3.1	Hvorfor vurdering?	18
3.2	Hva skal vurderes?	18
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	18
3.4	Spesielle forhold	19
Vedlegg 1
1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs II gartner	20
1.2	Moduler i videregående kurs II gartner	20
Vedlegg 2
Vurdering i videregående kurs II gartner	21

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Gartnerinæringen i Norge er liten, men ligger på et høyt faglig nivå både når det gjelder utnytt-else av biologisk kunnskap og teknologi. Det stilles store krav til yrkesutøverne for å kunne produsere kvalitetsvarer i en bred betydning av ordet.

Gartnertittelen har vært brukt i over 100 år om en fagutdannet person som behersker plante-produksjon innenfor et vidt spekter av vekster.

Gartnerfaget avgrenses mot skogbruk ved at det er den enkelte plantes eller plantebestandets estetiske verdi som teller, ikke plantens verdi som råstoff eller biotop. I jordbruket er det først og fremst plantenes ernæringsverdi som er viktig. For gartneren er det også plantenes spesielle smak og verdi som kosttilskudd som er viktig. Dessuten dyrker gartneren en rekke planteslag som gjennom form, farge, duft eller særegenheter er med på å gjøre livet rikere for enkelt-mennesker og samfunnet.

I andre land er gartnerfaget inndelt i flere fagområder med hver sin tittel. I Norge skiller vi bare mellom anleggsgartnere som anlegger hager og andre grøntområder og gartnere som produserer planter. Gartneren har allsidige arbeidsoppgaver og må ha kunnskaper innen både grønnsak-dyrking, frukt- og bærdyrking, blomsterproduksjon og produksjon av andre hagevekster. Gartneren må i tillegg ha gode kunnskaper om plantedyrking og kunne bruke og vedlikeholde tekniske hjelpemidler i produksjonen.

Opplæringen skal gi grunnlag for å kunne drive selvstendig næringsvirksomhet som gartner. Økonomi og planlegging er derfor et viktig element i opplæringen.

De fleste gartnere arbeider innenfor privat sektor. Det er flest arbeidsplasser for lønnstakere innenfor veksthusproduksjonen, men totalt sett domineres næringen av de små familiebedriftene som leier inn sesonghjelp. Arbeidet er sesongbetont, og arbeidspresset og oppgavene kan variere mye gjennom året. For å trives i gartnerinæringen må man være innstilt på og ha mulighet til å yte mye når markedet, været eller plantenes vekst og utvikling krever ekstra innsats.

Det finnes også arbeid for gartnere innenfor offentlig sektor, spesielt knyttet til parker og grønt-anlegg og innenfor bistandsarbeid og forskning. I tillegg er det også et stort arbeidsmarked innenfor omsetning av gartnerivarer. Disse jobbene er i dag for en stor del overlatt til ufaglærte personer.

Den høyeste utdanning innenfor faget tilbys ved Norges Landbrukshøgskole, men også noen distriktshøyskoler har tilbud innenfor gartneri- og hagebruk. Videre studier innen naturfag er også en mulighet.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn til videregående kurs II gartner må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I gartneri og hagebruk i studieretningen eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs II gartner er normalt 1-årig.

1.4	Innhold

Videregående kurs II gartner består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Yrkeskompetanse
Yrkeskompetanse som gartner får man etter 3 års videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3- årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev eller svennebrev.
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene.
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn- kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
* Naturfag | 187 timer | 187 timer | 0 timer
Til sammen | 1309 timer | 674 timer | 635 timer

* I studieretning for naturbruk er 5-timers faget i naturfag lagt inn i grunnkurset.

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	kunne utføre vanlig praktisk arbeid innenfor én eller flere av de ulike produksjonsområdene innen gartnerinæringen

	kunne bruke og vedlikeholde ulike typer håndverktøy, redskap og maskiner som benyttes i gartnerinæringen på en måte som viser forståelse for sikkerhet og langsiktig forvaltning av verdier

	kunne anvende næringsstoffer, plantevernmidler og andre innsatsfaktorer slik at utslipp til omgivelsene unngås eller minimaliseres

	kunne forvalte natur og miljø slik at naturens balanse og bæreevne blir ivaretatt best mulig

	ha kunnskaper om sammenhenger mellom biologiske, tekniske, kulturelle og økonomiske forhold ved produksjon av varer og tjenester i gartneri og hagebruk

	kunne arbeide på en rasjonell måte ut fra hensynet til helse, miljø og sikkerhet

	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere eget arbeid i forhold til de normer og standarder som gjelder for gartnerinæringen

	kunne bruke kunnskaper og ferdigheter på nye problemstillinger, kunne lære av andres erfaring og vite hvor og hvordan kunnskap og nyttig informasjon søkes

	vise respekt for menneskers likeverd og egenverdi og kunne ta ansvar for fellesskapet og samarbeid på arbeidsplassen

	vise en atferd som fremmer likestilling, uansett kjønn, rase, etnisk og religiøs bakgrunn

	ha kunnskaper om ulike verdisyn, og forstå og respektere at dette gir grunnlag for ulike driftsformer i gartnerinæringen

	kunne orientere seg om samfunnsutviklingen både nasjonalt og internasjonalt og ha evne til å tilpasse seg endrede rammevilkår

	kjenne til hvordan gartnerinæringen er bygd opp

	ha grunnlag for å kunne ta del i nærings- og bygdeutvikling og være med på å skape nye arbeidsplasser i næringen

	kunne motta instruksjon og kunne sette en annen i arbeid

	kjenne til og kunne bruke aktuell informasjons- og produksjonsteknologi

2.2	Jord og plantelære

Mål 1
Elevene skal ha gode kunnskaper om plantenes næringsforsyning og vite hvordan næringsforsyningen kan tilfredsstilles under ulike forhold på en økologisk forsvarlig måte

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a	kunne vurdere jordens næringstilstand og egnethet som vokseplass for planter og kunne holde jorden i hevd gjennom praktisk jordarbeiding og stell

1b	vite hvordan næringsstoffer opptrer, bindes og frigjøres i jord og andre vekstmedier og kunne begrense næringstap

1c	kjenne plantenes næringsopptak og symptomer på næringsmangel eller forgiftninger

1d	ha oversikt over ulike gjødselslag og jordforbedringsmidler og kunne sette opp en kalk- og gjødselplan for en kultur

1e	kunne blande en næringsløsning og begrunne sammensetningen

Mål 2
Elevene skal kunne vurdere plantenes vannbehov og sørge for riktig vanntilgang

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne vurdere jordens vannreserver og dreneringsbehov

2b	kunne angi riktig vanningsmengde ut fra planteslag, jord og klimadata

2c	kunne vanne riktig både på friland og i veksthus med aktuelt teknisk utstyr

2d	kjenne til og kunne bruke teknikker for å hindre uttørking under transport og lagring

Mål 3
Elevene skal forstå de grunnleggende plantefysiologiske prosessene og hvordan disse påvirker plantenes vekst og utvikling

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	ha kunnskaper om fotosyntese og celleånding og kunne bruke kunnskapene i praktisk dyrking

3b	kjenne til forhold som påvirker vegetativ og generativ vekst

3c	ha kunnskaper om forhold som påvirker produktkvalitet og holdbarhet og hvordan dette kan sikres fra produsent til forbruker

2.3	Plantedyrking i regulert klima

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om hvordan produksjonen av de viktigste plantene blir dyrket for salg i veksthus i Norge

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	identifisere og kjenne produksjonsomfanget til de vanlige potte-, snitt-, og grønnsakkulturene som blir dyrket

1b	kunne gjøre rede for hvordan planten reagerer på ulike vekstfaktorer, og ut fra dette kunne vise til ulike produksjonsopplegg som tar hensyn til arbeidsmiljø, produktkvalitet og økonomiske forhold

1c	kjenne plantens krav til lys, gjødsel, temperatur, daglengde m.m. gjennom hele kulturtiden

Mål 2
Elevene skal kunne utføre vanlig arbeid med kulturene i samsvar med krav næringen stiller til rasjonalitet og effektivitet

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kjenne til og kunne utføre vanlige formeringsmetoder i aktuelle kulturer

2b	kunne stelle plantene i kulturtiden og ha kunnskaper i rykking, pinsering, topping, oppbinding

2c	kjenne til og kunne bruke teknisk utstyr for vanning, klimastyring, gjødsling og annet teknisk utstyr som hører med i produksjonsopplegget

Mål 3
Elevene skal kjenne til de viktigste skadegjørerne i veksthuskulturene og kunne velge 
riktig virkemiddel mot disse

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kjenne vanlige skadesymptomer på planter

3b	kunne identifisere de vanligste skadegjørere og ha kjennskap til deres biologi

3c	ha gode kunnskaper om biologiske metoder for bekjempelse av skadegjørere og kunne håndtere biologiske preparater riktig

3d	kunne utføre annet plantevernarbeid i veksthus på en riktig og trygg måte

3e	kjenne til betydningen av renhold for mange veksthuskulturer, og hvordan renhold blant annet kan redusere bruken av kjemikalier

Mål 4
Elevene skal kunne behandle planter for salg

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	under veiledning kunne ta ut varer for levering til rett tid, vurdere kvalitet, sortere, prise og pakke

4b	ha noe kjennskap til engros og detaljomsetning for veksthusprodukt

4c	kunne behandle plantene riktig, slik at best mulig kvalitet kan sikres fram til forbruker

Mål 5
Elevene skal ha kjennskap til de økonomiske forhold for kulturene

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kjenne til hvilke forhold som virker sterkest inn på prisnivå og markedsforhold for plantene

5b	kjenne til kostnader som er knyttet til veksthusproduksjonen, og kjenne hvilke faktorer som er avgjørende for å lykkes økonomisk med et produkt

2.4	Grønnsakdyrking på friland

Mål 1
Elevene skal ha kjennskap til de viktigste produksjonsmetodene, også økologisk dyrking, for potet og de vanligste grønnsakkulturene. Elevene skal kunne utføre vanlig arbeid med kulturene i samsvar med de krav næringen stiller til kvalitet og effektivitet

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	ha kjennskap til vekst og utvikling av grønnsaker, og på bakgrunn av dette kunne vurdere behovet for ulike dyrkingstiltak i løpet av vekstsesongen

1b	kunne gjøre rede for et kulturopplegg som tar hensyn til naturgrunnlaget, arbeidsmiljøet, produktkvalitet og økonomiske forhold

1c	kunne vurdere klima og klimaforbedrende tiltak

1d	kunne etablere en grønnsakkultur

1e	kunne bruke vanlig teknisk utstyr for grønnsakdyrking for å oppnå best mulig kvalitet på sluttproduktet

1f	kjenne gjødselkravet for de vanligste grønnsakslagene og vurdere behovet for kalking, gjødsling og vanning gjennom vekstsesongen, og kunne utføre arbeidet i praksis

1g	ha kunnskaper om artsegenskaper og kjenne noen aktuelle sorter i de vanligste grønnsakslagene

1h	kunne gjenkjenne og ha kunnskaper om de mest vanlige fysiologiske skader

Mål 2
Elevene skal gjenkjenne de viktigste skadegjørerne og skadebildene i de vanligste grønnsakkulturene og kunne treffe tiltak mot disse

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne gjenkjenne viktige skadesymptomer, skadegjørere og nyttedyr

2b	ha kjennskap til biologien til de viktigste skadegjørere og nyttedyr

2c	ha kjennskap til aktuelle planteverntiltak og kunne utføre disse i hovedkulturene

2d	ha kunnskaper om renhold gjennom hele produksjonsprosessen

Mål 3
Elevene skal kunne høste, varebehandle, lagre og klargjøre for salg de vanligste grønnsakkulturene

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne høste til riktig tid og håndtere varene slik at de ikke taper kvalitet

3b	kjenne forhold som påvirker lagring og holdbarhet

3c	kunne bruke gjeldende standarder for sortering, pakking, merking og levering av produkt

3d	vite hvordan engros- og detaljomsetningen foregår

Mål 4
Elevene skal ha kjennskap til faktorer som påvirker økonomien i produksjonen

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kjenne til naturgitte forhold som virker inn på økonomien i produksjonen

4b	kjenne til hvilke forhold som virker sterkest inn på prisnivå og markedsforhold

4c	kjenne til kostnader som er knyttet til produksjonen

2.5	Frukt- og bærdyrking

Mål 1
Elevene skal kunne utføre vanlig arbeid med de frukt- og bærartene som er vanlige i handelsdyrkingen i Norge i samsvar med krav næringen stiller til kvalitet og effektivitet. Elevene skal ha kjennskap til dyrking av frukt- og bærarter som i hovedsak dyrkes i småhager

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne de viktigste artsegenskapene til de aktuelle frukt- og bærartene i Norge

1b	kjenne til aktuelle oppalsmetoder for frukt- og bærarter og vite hvilken sammenheng det er mellom oppalsmetode og plantekvalitet

1c	kjenne de viktigste egenskapene til de aktuelle grunnstammene til fruktartene
1d	kjenne frukt- og bærartenes krav til klima og sammenhengen mellom klima og regionalisering

1e	kjenne til aktuelle klimaforbedrende tiltak i frukt- og bærdyrking

1f	kjenne og kunne vurdere de mest brukte plantesystemer og kunne utføre oppmerking og planting

1g	kunne utføre skjæring, forming og oppbinding av frukt- og bærkulturer

1h	kunne vurdere behovet for tynning, velge tynningsmåte og utføre handtynning

1i	kunne bruke vanlig teknisk utstyr i arbeid med hovedkulturene

1j	kjenne frukt- og bærartenes vanligste reaksjoner på mangel og overskudd av plante-næringsemne og faktorer som påvirker gjødslingsbehovet

1k	kjenne aktuell gjødslingsmetode for de enkelte næringsemner og kunne utføre gjødslingsarbeidet

Mål 2
Elevene skal kjenne utseendet til de vanligste skadebildene, skadegjørerne og nyttedyrene i hovedkulturene og kunne treffe tiltak mot disse

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne gjenkjenne de viktigste skadebildene i hovedkulturene

2b	ha kjennskap til biologien til de viktigste skadegjørere og nyttedyr

2c	ha kjennskap til og kunne utføre aktuelle planteverntiltak i hovedkulturene

2d	kunne vurdere behovet for planteverntiltak i frukt og bær og andre kulturer ut fra prinsippene om integrert dyrking

Mål 3
Elevene skal kunne høste, håndtere, lagre og klargjøre for salg produktene av de vanligste frukt- og bærartene

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne utføre høsting til rett tid og håndtere produktene slik at de beholder kvaliteten

3b	kjenne forhold som påvirker lagring og holdbarhet

3c	kunne bruke aktuelle standarder for sortering, pakking, merking og levering av produktene

3d	vite hvordan engros- og detaljomsetningen av frukt og bær foregår

Mål 4
Elevene skal ha kjennskap til faktorer som påvirker økonomien i produksjonen

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kjenne til naturgitte forhold som virker inn på økonomien i produksjonen

4b	kjenne til de forhold som virker sterkest inn på prisnivå og markedsforhold

4c	kjenne til kostnader som er knyttet til produksjonen

2.6	Planteskoledrift

Mål 1
Elevene skal kjenne og kunne bruke de viktigste formeringsmetodene for busker, trær, barvekster, roser, stauder, frukttrær, bærbusker, klatreplanter og hekkplanter 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til hvilke arter som frøformeres

1b	vite hvilke arter og sorter som skal formeres treaktig, hvilke som skal formeres urteaktig, og vite hva som er riktig tidspunkt og fremgangsmåte for dette arbeidet

1c	ha kjennskap til poding, okkulasjon og vite hvilke planter dette er aktuelt for

1d	ha kjennskap til ny teknologi innen formering av lignoser, herunder vevsformering og produksjon av pluggplanter og vite når disse metodene er aktuelle

Mål 2
Elevene skal kjenne produksjonsteknikkene som brukes i en planteskole og kunne arbeide med disse teknikkene

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kjenne til riktig jordarbeiding, plantetid, planteavstand for de ulike vekstene i en frilandskultur

2b	kunne lage riktig vekstmedium, velge rett pottestørrelse og potteavstand for de ulike vekstene i en karplantekultur, ha kjennskap til rasjonell interntransport og kunne utføre potting og utsetting av pottene

2c	kunne gi riktig vann- og næringstilførsel til plantene gjennom vekstsesongen

2d	kunne stelle plantene gjennom vekstsesongen med hensyn til nødvendig oppbinding, beskjæring, og pinsering av plantene

2e	kunne gjenkjenne de vanligste skadesymptomene i kulturene og vite hvor man kan søke hjelp i plantevernspørsmål

2f	kjenne til spesielt teknisk utstyr som brukes i en planteskole, og kunne bruke dette utstyret for å sikre en rasjonell drift og best mulig kvalitet på sluttproduktet

2g	kjenne til aktuell bruk av veksthus i en planteskole, i kombinasjon veksthus, karplanteplass og frilandsareal

Mål 3
Elevene skal kunne høste, varebehandle og klargjøre ferdige produkter for salg i samsvar med de krav næringen setter til kvalitet og effektivitet

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne bestemme riktig tid for opptak av frilandsplanter og utføre arbeidet

3b	kjenne til aktuelle former for vinterlagring

3c	vite hvilke krav til vinterbeskyttelse karplanter har

3d	ha kjennskap til sortering og merking av planter etter gjeldende standard

3e	vite hvordan engros- og detaljomsetningen foregår

Mål 4
Elevene skal ha kjennskap til de vanligste plantene som er i bruk i norske hager, parker og anlegg i dag og vite hvordan disse kan brukes til ulike formål

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne identifisere og kjenne norsk og botanisk navn på plantene

4b	vite hvilke krav de ulike vekstene har til jord og vokseplass

4c	vite hva som menes med begrepet landskapspleie og gjøre rede for hvilke planter som er aktuelle å bruke til dette formålet

4d	kunne planlegge en enkel beplantning etter en oppgitt skisse og ut fra gitte vilkår og tilgjengelig litteratur

4e	kjenne til betydningen av klimariktig plantemateriale og kunne velge riktig plante til formålet

Mål 5
Elevene skal ha kjennskap til faktorer som påvirker økonomien i produksjonen

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kjenne til naturgitte forhold som påvirker økonomien i produksjonen

5b	kjenne til de forhold som virker sterkest inn på prisnivå og markedsforhold

5c	kjenne til kostnader som er knyttet til produksjonen

2.7	Økonomi

Mål 1
Elevene skal ha oversikt over spesielle økonomiske rammebetingelser for norsk gartnerinæring

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne omfanget av norsk gartneri- og hagebruksproduksjon og næringens betydning regionalt som nærings- og sysselsettingsgrunnlag

1b	ha kjennskap til hvilke rammebetingelser nasjonal og internasjonal landbruks- og handelspolitikk setter for næringen

1c	kunne vurdere omsetningsmuligheter og vanlige salgskanaler for norske gartneriprodukter

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om ulike former for finansiering

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	ha oversikt over vanlige kredittinstitusjoner

2b	kjenne vanlige typer lån og kunne vurdere disse opp mot hverandre

2c	forstå behovet for likviditetsstyring og kjenne ulike metoder for å sikre og styre arbeidskapitalen

2d	forstå sammenhengen mellom bedriftsregnskap og privat forbruk i et ansvarlig selskap

Mål 3
Elevene skal kunne sette opp vanlige og enkle bedriftsøkonomiske kalkyler

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne beregne kostnadene ved en investering

3b	kunne foreta anbudsberegning over et enkelt prosjekt

3c	kunne sette opp økonomisk oversikt over et planlagt driftsår for en enkel produksjon

3d	kunne vurdere lønnsomheten i en bedrift

Mål 4
Elevene skal kjenne de plikter og rettigheter som arbeidstakere og arbeidsgivere har og kunne drøfte aktuelle situasjoner i lys av etiske normer

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kjenne arbeidsmiljølovens bestemmelser om ansettelse, avlønning, oppsigelse og det psykiske arbeidsmiljø på arbeidsplassen

4b	kjenne sykepengeordningen

4c	kjenne bestemmelsene om ferie og feriepenger

4d	kjenne regler om arbeidsgiveravgift, skattetrekk og andre aktuelle trekk

4e	kunne beregne og innberette riktig lønn

4f	kjenne tariffpartene og vanlige arbeidsvilkår i næringen

Mål 5
Elevene skal ha oversikt over vanlige faktureringsrutiner

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kjenne til formelle krav til salgsdokumenter

5b	kjenne rutiner for kredittvurdering

5c	kjenne rutiner for reskontroføring og kundeoppfølging

5d	kunne håndtere kontanter på en forsvarlig måte

Mål 6
Elevene skal ha grunnleggende kjennskap til aktuelle lover og formelle krav som stilles til næringsdrift 

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	kjenne hovedprinsippene for beskatning av næringsvirksomhet

6b	kjenne noen fordeler og ulemper ved valg av ulike selskapsformer

6c	kjenne formelle krav knyttet til regnskapsførsel

6d	kjenne aktuelle avgiftssystemer som toll og merverdiavgift

6e	kjenne grenser mellom hobbyvirksomhet, næringsvirksomhet og lønnsarbeid

6f	kjenne de mest aktuelle lover som vedrører gartnerivirksomhet

2.8	Teknikk

Mål 1
Elevene skal kunne holde i hevd bygningene i en gartneribedrift, og ha kunnskaper om vedlikehold, små endringer og tilbygg

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne de mest vanlige bygningstypene, herunder veksthus, som er brukt i gartneri- og hagebruk

1b	kjenne egenskapene til vanlige byggematerialer, som betong, treverk, metall, isolasjons-material, kledningsmateriale for veksthus og driftsbygninger, og kjenne vanlige bygnings-konstruksjoner

1c	kjenne til og kunne gjøre rede for enkel fundamentering og drenering

1d	kunne forestå vedlikehold, små endringer og tilbygg

Mål 2
Elevene skal kjenne til teknisk utstyr som brukes i driftsbygninger i gartnerinæringen og kunne holde utstyret i orden

Hovedmoment
Elevene skal

2a	kjenne til og kunne vurdere ulik innredning i veksthus og andre bygninger innen gartneri og hagebruk og kunne bruke og vedlikeholde det mest vanlige av dette

2b	kunne vurdere de mest vanlige energikildene og ha kunnskaper som gjør det mulig å begrense forbruket av ikke-fornybare ressurser

2c	kjenne til oppbygningen av varme- og ventilasjonsanlegg i veksthus og andre bygninger, kjenne de mest vanlige feilkildene i slike anlegg og kunne utføre små reparasjoner

2d	kunne bruke og utføre daglig vedlikehold av varme- og ventilasjonsanlegg

2e	ha kunnskaper om hvordan kjøleutstyr virker og kunne styre klima på et kjølelager

Mål 3
Elevene skal ha kunnskaper om traktor og redskap som brukes i gartneri og hagebruk, kunne bruke utstyret og gjøre daglig vedlikehold

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kjenne til grunnleggende oppbygning av traktoren

3b	kunne bruke traktor på en sikker måte, ha kjennskap til utstyr som er vanlig på en traktor og hvordan dette skal brukes

3c	kjenne til vanlig traktorredskap og kunne bruke og vedlikeholde det mest vanlige utstyret

3d	kjenne til aktuelt småutstyr, maskiner og håndredskap og kunne bruke og vedlikeholde det mest vanlige av dette

Mål 4
Elevene skal kjenne regler knyttet til det fysiske arbeidsmiljøet, og ha en bevisst holdning til helse, miljø og sikkerhet under arbeidet

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kjenne til forskrift om internkontroll og kunne forholde seg korrekt til et internkontroll-system

4b	kjenne sertifiseringskrav som gjelder innenfor gartnerinæringen

4c	kunne vurdere de ergonomiske forhold på en arbeidsplass og foreslå tiltak for forbedringer

4d	kunne håndtere plantevernutstyr og plantevernmidler i samsvar med gjeldende regler og kjenne til de farer som er knyttet til bruk og oppbevaring av plantevernmidler

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs II gartner

Feil! Fant ikke referansekilden.Felles allmenne fag | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Jord og plantefag | 112 | 3
Plantedyrking i regulert klima* | 187 | 5
Grønnsakdyrking på friland* | 112 | 3
Frukt- og bærdyrking* | 112 | 3
Planteskoledrift* | 112 | 3
Økonomi | 150 | 4
Teknikk | 112 | 3
Timer til fordypning blant studieretningsfagene merket * | 262 | 7
Valgfag | 75 | 2
Til sammen | 1309 | 35

1.2	Moduler i videregående kurs II gartner

Fag

Moduler

Årstimer

(gjennomsnitt 
uketimer)

Jord- og plantefag | Modul 1:  Alle mål i faget. | 112 | 3
Plantedyrking i regulert klima | Modul 2:  Mål 1, 2 og 3. | 112 | 3
| Modul 3:  Mål 4 og 5. | 75 | 2
Grønnsakdyrking på friland | Modul 4:  Alle mål i faget. | 112 | 3
Frukt og bærdyrking | Modul 5:  Alle mål i faget. | 112 | 3
Planteskoledrift | Modul 6:  Alle mål i faget | 112 | 3
Økonomi | Modul 7:  Alle mål i faget. | 152 | 4
Teknikk | Modul 8:  Mål 1 og 2. | 35 | 1
| Modul 9:  Mål 3. | 35 | 1
| Modul 10:Mål 4. | 35 | 1

*  Timer til fordypning fordeles på de ulike fag og moduler.

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs II gartner

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakteren.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.
2.	Alle studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som eksamensfag.
3.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.
4.	Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.
5.	Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.
6. 	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

B.	Eksamen på videregående kurs II gartner:

Studieretningsfag:	Elevene skal opp til eksamen i ett av følgende studieretningsfag: Jord- og plantefag, teknikk eller økonomi.
	Elevene skal i tillegg opp til eksamen i ett av følgende studie-retningsfag: Plantedyrking i regulert klima, grønnsakdyrking på friland, frukt- og bærdyrking eller planteskoledrift.

Eksamensform:	I fagene jord- og plantefag, teknikk og økonomi: skriftlig.
	I fagene plantedyrking i regulert klima, grønnsakdyrking på friland, frukt- og bærdyrking og planteskoledrift: praktisk/muntlig.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.