Title: Læreplan VGO Samisk Kulturkunnskap
Last saved by: kak

Læreplan for videregående opplæring

Samisk kulturkunnskap

Nasjonalt Valgfag

Oslo, august 1999
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

•	lov om videregående opplæring 
•	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter valgfaget for samisk kulturkunnskap

Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, august 1999

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1    Innledning	1
1.2    Timetall og innhold i valgfaget samisk kulturkunnskap	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1    Felles mål for valgfaget	3
2.2    Mål og hovedmomenter	4
Kapittel 3:	Vurdering	8
3.1    Hvorfor vurdering?	8
3.2    Hva skal vurderes?	8
3.3    Hvordan skal vurderingen skje?	8
3.4    Spesielle forhold	9
Vedlegg 1	10
Vurdering i valgfaget samisk kulturkunnskap	10

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Valgfaget samisk kulturkunnskap gir innføring i samisk kulturhistorie og samiske samtidsforhold. Opplæringen skal gi et kunnskapsgrunnlag og styrke evnen til sammenligning av kulturen, for å få fram et reelt bilde av livberging, livsutfoldelse og samkvem hos samene i tidligere tider og i dag.

Opplæringen i faget skal fremme positive holdninger til samisk kultur, i tillegg til objektive kunnskaper og nyttige ferdigheter i å kunne se samisk kultur og samfunn i forhold til Norge, Norden og verden utenfor. Når faget omhandler kulturen til ei folkegruppe som tallmessig er en minoritet i landet og verdenshjørnet, er det viktig å få tydeliggjort at samisk bosetting og kultur har vært opprinnelig i Norge, Norden og Nordvest-Russland fra lenge før rikene ble dannet og deres grenser ble trukket.

Det er viktig å ha en klar forståelse av hva begrepet ”samisk kultur” er i forhold til ”vår” nasjonale kulturarv, slik det er sagt i Læreplan for grunnskole, videregående skole og voksenopplæring. Generell del: ”Opplæringen skal ivareta og utdype elevenes kjennskap til nasjonale og lokale tradisjoner – den hjemlige historie og de særdrag som er vårt bidrag til den kulturelle variasjon i verden. Samisk språk og kultur er en del av denne felles arv som det er et særlig ansvar for Norge og Norden å hegne om. Denne arven må gis rom for videre utvikling i skoler med samiske elever, slik at den styrker samisk identitet og vår felles kunnskap om samisk kultur”. Etter kriteriene for innskriving i valgmanntallet til Sametinget vil alle skoler i Norge kunne få samiske elever.

Samisk kulturkunnskap rommer mange emner, og opplæringen må tilrettelegges slik at elevene ser sammenheng og oppnår et helhetlig inntrykk av hvordan samiske grupper har organisert sin tilværelse i tidligere tider og i dag. Det er viktig å forstå at hensiktsmessighet er utviklet i samisk bosteds- og redskapskultur ved at form er blitt innrettet etter funksjon. På samme måte kan tilpassing til natur og næring ha formet samisk samfunnsordning (organisering, oppbygging) og samfunnsorden (sed og skikk, tradisjon).
Faget skal gi økt forståelse for at samisk kultur og samiske samfunn er forskjellige og stadig i endring, noe som også er et tegn på at de er intakte.

Kunnskaper som skal belyse de mange sider av samisk kultur, samfunn og samtid må nødvendigvis bli elementære. Til sammenligning blir tilsvarende sider ved situasjonen i majoritetsbefolkningen gjort til gjenstand for oppmerksomhet og formidling i mange fag gjennom hele grunnskolen og i felles allmenne fag i videregående opplæring.

Samisk kulturkunnskap som valgfag kan velges av alle elever i videregående opplæring, og vil derfor bli felles for alle kategorier av elever, med eller uten samiskspråklig, annen samiskfaglig, eller samisk etnisk bakgrunn. Det er derfor viktig at det i tilrettelegging av opplæringen tas hensyn til:
•	om eleven har valgt yrkesfaglig eller allmennfaglig/økonomisk studieretning
•	om eleven lever i et samisk, et samisk-norsk eller et norsk miljø
•	om eleven har kjennskap til samisk språk, eller har det som førstespråk, andrespråk eller fremmedspråk i opplæringen
•	om eleven har opplæring i samiske emner og/eller med samisk perspektiv i norsk, samfunnsfag, religion, estetiske fag eller har et spesifikt samisk yrkesfag.

Elever som har, eller har hatt, faget samfunnslære vil ha stor nytte av valgfaget samisk kulturkunnskap. Samfunnslære omhandler generelt temaene kulturforståelse, samliv – individ – samfunn, arbeid og næringsliv, det politiske systemet og det internasjonale samfunnet. Valgfaget omhandler samme eller nærliggende emner spesielt, i høve til samisk samfunn og samtid. Kobling av kunnskap i fagene samfunnslære og samisk kulturkunnskap kan derfor vise hvordan kunnskap tilegnet under andre fag kan suppleres med samiske elementer.

1.2	Timetall og innhold i valgfaget samisk kulturkunnskap

Samisk kulturkunnskap kan være valgfag i alle studieretninger med 75 årstimer (gjennomsnittlig 2 uketimer) og utgjør én modul.

Valgfaget samisk kulturkunnskap er lik første modul i studieretningsfaget samisk kulturkunnskap i studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for valgfaget

Elevene skal

•	ha elementære kunnskaper om Sápmi/Sameland og samene før og nå

•	ha innblikk i samkvemet samene imellom, et overblikk over samkvemet med nabofolkene og hvordan det samiske bosettingsområdet ble underlagt fire forskjellige stater

•	kjenne til dagens samarbeid med språklige minoritetsgrupper i Europa, og med urfolk

•	ha klarhet i betegnelser og begreper som
			etnisitet - kulturidentitet – nasjonal identitet
			nasjonalitet – statsborgerskap – internasjonalisme
nasjonalisme – etnosentrisitet
urfolk – nasjonal minoritet – nasjonalstat
kultur – primitivitet – utvikling – sivilisasjon
			likestilling – likeverd
			segregasjon – integrasjon – assimilasjon
			monokulturisme – akkulturasjon – flerkulturalitet – tospråklighet
			minoritetsproblem - majoritetsproblem
			religion – gudstro - overtro

•	ha kjennskap til de kulturelle- og næringsmessige omstillingsprosessene i det samiske samfunnet i dag

2.2	Mål og hovedmomenter

Mål 1
Elevene skal i korte trekk kjenne til Sápmi/Sameland og samiske språk- og dialektforhold

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	vite om noen hovedforskjeller mellom sørsamisk, lulesamisk, nordsamisk og østsamisk

1b	kjenne til hvorfor samisk for visse bruksområder har et særlig rikt ordforråd

1c	kunne gi eksempler på vanlige lånord i riksspråk, majoritets- og minoritetsspråk, og kunne forklare hvordan og hvorfor slike lån oppstår

1d	kunne gi eksempler på nordiske låneord i samisk og samiske låneord i nordiske språk og ord og uttrykksmåter fra samisk i nordisk og særlig nordnorsk

Mål 2
Elevene skal ha innblikk i hvordan samene har livberget seg i Sápmi/Sameland i ulike samiske områder fram til i dag

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kjenne til bakgrunnen for de forskjellige samiske gruppene: Sjøsamer, flyttsamer, skogssamer, elvesamer, fiskersamer, markesamer, og til den demografiske utviklingen

2b	være orientert om samisk fangst og fiske, handel og sjøfart, og overgangen til jordbruk og reindrift

2c	kunne gi eksempler på nomadisme og bofasthet blant folk i Norden

2d	vite hva dagens ordninger innenfor reindrift, landbruk og fiske går ut på (driftsenhet, kvoter, tilskudd)

Mål 3
Elevene skal ha kjennskap til samenes organisering av sitt samfunnsliv

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	ha kjennskap til samiske navneskikker (person-, familie- og slektsnavn)

3b	vite hvordan systemet med samiske familie- og slektskapsbetegnelser er bygget opp

3c	kunne fortelle om ”verdde”-systemet

3d	ha innblikk i samiske seder og skikk – høflighet og høviskhet, tradisjonelle og dagens ritualer og seremonier

Mål 4
Elevene skal kjenne til hvilken plass samisk sedvane har hatt og har i forhold til rettssystemer i de nordiske land og Russland

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne gi eksempler på kvinnens stilling i forhold til mannens når det gjelder navneskikk, oppgaver og arv

4b	ha kjennskap til hva ”siida”-systemet opprinnelig har vært, og hva ”siida” er blitt til i dag hos forskjellige samiske grupper

4c	kunne sammenligne myndighetenes politikk overfor samene i de nordiske land og Russland

4d	kjenne til hva spørsmålet om samiske rettigheter til land og vann går ut på, og hva ILO-konvensjonen nr 169 er

4e	kunne gjøre rede for opprettelsen av sametingene, og kriteriene for deltakelse i valget til Sametinget i Norge

4f	kjenne til § 110A i Grunnloven, og til lovbestemmelser som omtales som ”sameloven”

Mål 5
Elevene skal ha kjennskap til de daglige omgivelser hos samene i ulike samiske områder

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	ha kjennskap til samiske kulturminner, fortrinnsvis i nærområdet (plasser, sieiddit/seider, tufter, redskaper, samiske og norske stedsnavn m.m.)

5b	ha sett formgiving og forsiring av gjenstander til bruk i hushold, lagring, transport, i jakt og fiske, jordbruk og reindrift

5c	ha kjennskap til samisk boligform og byggeskikk i forhold til behov og materialtilgang (lávvu/telt- og gammetyper, tømmerkåter og tømmerhus, lagerinnretninger)

5d	være orientert om samisk klesskikk i forskjellige næringsområder og ulike geografiske områder

Mål 6
Elevene skal kjenne til samenes bruk av tilfang fra naturen som mat og medisin

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	kunne fortelle om hvordan samene i ulike områder har samlet og oppbevart matvarer og tilberedt mat

6b	kunne vise tilberedning av noen samiske matretter

6c	kunne fortelle om eksempler på bruk av medisinplanter

Mål 7
Elevene skal ha innblikk i hvordan samene har forholdt seg til åndelige makter

Hovedmomenter
Elevene skal

7a	ha noe kjennskap til samisk mytologi og førkristen religion

7b	kunne gi eksempler på tegn, regler (diiddat) og ritualer til vinning eller skade og kunne foreta sammenligninger med nabofolkenes overleveringer

Mål 8
Elevene skal ha kjennskap til samisk muntlig og skriftlig litteratur

Hovedmomenter
Elevene skal

8a	kjenne til hva framstillinger på samisk kan handle om (muitalus, máinnas, cuvccas, suohtas, árvádus, sátnevájas)

8b	kunne sammenligne utviklingen fra muntlig til skriftlig litteratur hos samene og nabofolkene

8c	kjenne til de første skrifter og bok- og bladutgivelser på samisk

8d	kunne gi noen eksempler på samtidig samisk prosa og poesi, om nødvendig i oversettelse

Mål 9
Elevene skal ha kjennskap til samisk musikk

Hovedmomenter
Elevene skal

9a	kunne gjøre rede for forskjellen mellom joik og sang

9b	i korte trekk kunne fortelle om sosial og religiøs funksjon ved joiken

9c	kjenne eksempler på joik og samisk sang og instrumentell musikk fra ulike deler av Sápmi

9d	gi eksempler på utvikling og nyskaping

Mål 10
Elevene skal ha kunnskaper om visuell kunstnerisk uttrykksform hos samene

Hovedmomenter
Elevene skal

10a	kunne gjøre rede for duodji som husflid, håndverk, brukskunst og billedkunst

10b	kunne peke på enkelte forskjeller i ornamentering fra ulike områder

10c	kjenne til noen eksempler på samisk billedkunst

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

•	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
•	å veilede, motivere og utvikle eleven
•	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
•	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

•	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen danner utgangspunkt for vurderingen.

•	Det er elevenes helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

•	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

•	vurdering underveis
•	avsluttende vurdering

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i terminkarakterer.

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tverrfaglig prosjektarbeid kan eventuelt gå ut på systematisk sammenligning av områder eller elementer under samisk språk, kultur og historie, med det eleven har lært i fag i grunnskolen, og som de lærer i aktuelle fag i videregående opplæring.

Når eleven utfører flere prosjektarbeid, kan ett utføres som et mindre feltarbeid, for eksempel innsamling og bearbeiding av materiale i levende tradisjon.

Vedlegg 1

Vurdering i valgfaget samisk kulturkunnskap

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i faget.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakteren.

Eksamen

Elevene kan trekkes ut til en muntlig eksamen i faget.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.