Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Storurmakerfaget Andre År
Last saved by: kak

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag
Andre års opplæring i bedrift Storurmakerfaget
Særløp

Oslo, juli 1998
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord
Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under
•	lov om videregående opplæring
•	lov om fagopplæring i arbeidslivet
Læreplanverket består av to deler:
1. Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring. Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.
2. Læreplaner for videregående opplæring.
Denne læreplanen omfatter modulene for særlep, andre års opplæring i bedrift for storurmakerfaget.
Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til en læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.
Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte opplæringsløp i studieretningen foreligger.
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 3. juli 199

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon
1.1 Innledning
1.2 Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)
1.3 Kompetanse
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter
2.1 Felles må1 for 2. års opplæring i bedrift for storurmakerfaget
2.2 Verkstedteknikk
2.3 Produksjon
2.4 Reparasjon
2.5 Restaurering
2.6 Bedriftslære
Kapittel 3:	Vurdering
3.1 Hvorfor vurdering?
3.2 Hva skal vurderes?
3.3 Hvordan skal vurderingen skje?
Vedlegg 1
Moduler i 2. års opplæring i bedrift for storurmakerfaget

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1 Innledning

Et av de Ørste tårnur som ble tatt i bruk, ble bygget av Giovanni Dondi, Padova, Italia, ca.1280, og de første seierverk (tårnursverk) ble innført fra Tyskland og England til Norge ca. år 1500. Hamar domkirke regnes som den første kirken som Ø tårnur.
Etter hvert kom det flere tårnurverk i bruk i landet, i første rekke i kirkebygg. Urene beholdt sin konstruksjon frem til år 1650, da pendelen kom.
Under den livlige handelsforbindelsen mellom England og Norge i 1700 - årene og noe senere kom det tallrike engelske ur til Norge. De sto høyt i kurs og fikk stor betydning for urmakerhåndverket.

Fra 1600-årene var det en og annen urmaker som bygde ur i Norge, men produksjonen av gulvur skjøt først fart på begynnelsen av 1700-tallet. Produksjonen ble hovedsakelig gjort på bygdene, for det meste etter modell av engelske verk.

Fram til år 1900 var det flere produsenter av gulv og tårnur i Norge. 119 10 etablerte Johannes Dahl seg i Moss, og sønnen Sverre Dahl overtok firmaet i 1955, videreførte dette og er i dag den eneste produsent av gulv- og tårnur i Norden. Firmaet eksporterer i dag tårnur og gulvur til mange land. Urverkene har utviklet seg fra store tårnur til mindre mekaniske og elektriske urverk.

Storurmakeren må ha kunnskaper om produksjon, vedlikehold av tårnur og storur. 
Storurmakeren må ha kjennskap til rense- og smøreteknikker og kunne frese og dreie.

Storurmakerfaget ble lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet den 9. juli 1997.

1.2 Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

2. års opplæring i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for storurmakerfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. Første års opplæring i bedrift for storurmakerfaget følger læreplan for første års opplæring i bedrift urmakerfaget.

1.3 Kompetanse
Svennebrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge svenneprøve i storurmakerfaget. Etter bestått svenneprøve utstedes svennebrev.
Yrkesbetegnelse:	 storurmaker.
 Fagbetegnelse:	 storurmakerfaget.
Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev.
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.
Felles allmenne fag | Generell studiekompetanse - totalt timetall | Timetall i grunn- kurs og 1, års oppl. i bedrift | Gjenstående timetall
Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Enelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nere historie | 150 timer | 0 timer | 150 tianer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og 1. års opplæring i bedrift for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1 Felles må1 for 2. års opplæring i bedrift for storurmakerfaget

Lærlingene skal

•	kunne velge, bruke, vedlikeholde og ta vare på utstyr og hjelpemidler på en 	økonomiskforsvarlig måte

•	kunne utnytte materialer, råstoff og andre ressurser økonomisk

•	kunne vise god orden i utførelsen av arbeidet

•	kunne utføre arbeidet grundig, systematisk og nøyaktig, og med stolthet for faget

•	kunne utføre arbeidet p$ en måte som tar hensyn til egen og andres helse og sikkerhet, og 	det indre og ytre miljø

•	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig
	kunne vise holdninger og adferd som fremmer likestilling og likeverd

•	kunne planlegge, gjennomføre og vurdere eget arbeid i samsvar med de til enhver tid 	gjeldende kvalitetskrav

•	ha positive holdninger til og kunnskaper om de etiske verdier som gjelder på 	arbeidsplassen og i samfunnet

•	vise kreative evner og kunne utføre arbeidet på en estetisk måte

•	kunne yte god service overfor arbeidsgiver og kunder

•	ta ansvar for egen læring

•	kjenne fagets historie, tradisjoner og egenart

•	kunne vurdere faget i forhold til utviklingen internasjonalt

2.2 Verkstedteknikk

Mål 1
Lærlingene skal kunne vurdere ulike metoder, utstyr og materialer og kunne bruke disse i produksjonen. De skal kunne ivareta krav til helse, miljø og sikkerhet som gjelder på et storurmakerverksted

Hovedmomenter 
Lærlingene skal

1a	kunne vurdere og bruke verktøy og maskiner som er aktuelt for arbeidet

1b	kunne vurdere bruk av ulike materialer og metaller til de ulike arbeidsoperasjoner

1c	kunne vurdere og bruke aktuelle bearbeidingsmetoder i verkstedet etter gitte kvalitetskrav

1d	kunne vurdere og bruke ulike samme	ngsmetoder som er aktuelle i arbeidet

1e	kunne gjøre rede for ulike rensemetoder

1f	kunne fastslå hvilke arbeidsmetoder eldre store ur ble produsert etter, og kunne vurdere
	hvilken metode som skal brukes

1g	kunne vurdere behovet for overflatebehandling av ulike materialer, og kjenne til hvordan 	dette skal gjøres

1h	kunne gjøre rede for konsekvensene ved bruk av forskjellige smøremidler

1i	kunne bruke aktuelt verneutstyr, velge riktig arbeidsstilling, belysning og avtrekk

1j	kunne behandle avfall på en forskriftsmessig måte

1k	kunne følge aktuelle lover og forskrifter som gjelder ved arbeid på tårnur

1l	kunne vurdere hva som er estetisk riktig i utførelsen av forskjellige arbeidsoperasjoner

2.3 Produksjon

Mål 1
Lærlingene skal kunne produsere urverk etter gitte produksjonstegninger

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne produsere og montere mekaniske og elektriske tårnurverk

1b	kunne produsere og montere et komplett mekanisk gulvurverk

1c	kane frese hjul og drev

1d	kunne dreie akslinger og valser

1e	kunne gravere skiver og tallringer

1f	kunne produsere nødvendige hjelpeverktøy

1g	kunne bruke aktuelle tekniske oppslagsverk og tabeller

2.4 Reparasjon

Mål 1
Lærlingene skal kunne reparere store mekaniske og elektriske urverk

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne gjøre rede for oppbygningen av mekaniske og elektriske tåmur

1b	kunne gjøre rede for oppbygningen av gulv og veggurverk med ulike slagsystemer

1c	kunne forklare elektriske urs oppbygning og virkemåte

1d	kunne vurdere urets tilstand og ut fra dette kunne gi et prisoverslag

1e	kane utbedre slitasje og mangler ved urverket

1f	kunne beregne tannantall på hjul og drev

1g	kunne innstille gang og slagverk

1h	kunne rense og smøre urverket

1i	kunne måle og kontrollere strøm, spenning og motstand på elektriske ur

2.5 Restaurering

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om grunnleggende metoder for restaurering av gamle mekaniske urverk

Hovedmomenter 
Lærlingene skal

1a	kjenne til grunnleggende stilarter og historien til kasse og urverk

1b	kjenne betydningen av å bringe urverket tilbake til opprinnelig stand

1c	kjenne prinsippene for vurdering og prisoverslag av en restaureringsjobb

1d	kunne planlegge en restaurering slik at en i størst mulig gad kan bruke de opprinnelige
	deler

2.6 Bedriftslære

Mål 1
Lærlingene skal ha kjennskap til bedriftens organisering, oppgaver og utvikling. De skal kunne planlegge, gjennomfere og kontrollere eget arbeid

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	ha kjennskap til bedriftens organisering

1c	ha kjennskap til bedriftens arbeidsoppgaver og organiseringen av disse og kunne utføre
	disse

1d	kjenne bedriftens systemer for internkontroll og kvalitetssikring

1e	ha kjennskap til bedriftens deltagelse nasjonalt og internasjonalt
1f	kjenne bedriftens beslutningsprosesser

1g	kjenne bedriftens lønnsomhetsvurderinger

1h	kunne følge rutiner for planlegging, gjennomføring og kontroll av eget arbeid

Mål 2
Lærlingene skal kjenne hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har, samt kjenne eget arbeidsområde godt

Hovedmomenter 
Lærlingene skal

2a	kjenne plassering og eget arbeidsområde i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste overordnedes arbeidsoppgaver og områder

2c	kjenne til kravene som stilles til arbeidstakere i bedriften

2d	ha kjennskap til planer og tiltak for bedriftens interne arbeidsmiljø

2e	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2f	kunne bruke relevante hjelpemidler innen informasjonsteknologi

Mål 3
Lærlingene skal kunne folge aktuelle lover og regler for kundebehandling

Hovedmomenter 
Lærlingene skal

3a	kunne utføre kundeekspedering

3b	kunne formidle produktkunnskap

3c	kunne bruke aktuelle oppslagsverk

3d	kjenne lover og regler som regulerer forholdet mellom selger og kunde

3e	kjenne bedriftens policy for kundebehandling og klage- og reklamasjonsbehandling og 	kunne etterleve dette

Kapittel 3:	Vurdering

3.1 Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen
.
Vurderingen vil ha ulike formål, bl. a.

•	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et 	læringsmål, om hvor hagt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
•	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
•	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
•	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 	kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2 Hva skal vurderes?
	
	•	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de 			felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner 				utgangspunkt for vurderingen.

	•	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 		opplæringens mål.

	•	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grua de har nådd målene i 				læreplanen.

3.3 Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	• Vurdering underveis.
	• Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok.

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom svenneprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til svenneprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av svenneprøve.

Vedlegg 1

Moduler i 2. års opplæring i bedrift for storurmakerfaget

Moduler | | Innhold | | Prosentvis del av
| | | | total opplæring
Modul 1: | Verkstedteknikk | Kapittel | 2.2 |
| | Mål 1. | | 25%
Modul 2: | Produksjon | Kapittel | 2.3 |
| | Mål 1. | | 30%
Modul 3: | Reparasjon | Kapittel | 2.4 |
| | Mål 1. | | 25%
Modul 4: | Restaurering | Kapittel | 2.5 |
| | Mål 1. | | 15%
Modul 5: | Bedriftslære | Kapittel | 2.6 |
| | Mål 1, 2 | o 3. | 5%
Til sammen | | | 100%

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen fu opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.