Title: Læreplan VGO VKI Reservedelsfaget For Kjøretøy
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

10

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Studieretningsfagene i videregående kurs I Reservedelsfaget for kjøretøy

Oslo, juli 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI) reservedelsfaget for kjøretøy.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen 
til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som
overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger.
Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har
skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 11. juli 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Varighet	1
1.4	Innhold	2
1.5	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1	Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2	Kjøretøyets oppbygning og virkemåte	5
2.3	Tilbehør	7
2.4	Lagerstyring	8
2.5	Kundebehandling og markedsføring	9
2.6	Økonomi	10
Kapittel 3:	Vurdering	11
3.1	Hvorfor vurdering?	11
3.2	Hva skal vurderes?	11
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	11
3.4	Spesielle forhold	12
Vedlegg 1
1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs I reservedelsfaget for
	kjøretøy	13
1.2	Moduler i videregående kurs I reservedelsfaget for kjøretøy	13
Vedlegg 2
Vurdering i videregående kurs I reservedelsfaget for kjøretøy	14

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

I dagens samfunn brukes kjøretøy til ulike transportoppgaver. Kjøretøyet er derfor blitt et uunnværlig hjelpemiddel for mennesker i hele verden, og i Norge er kjøretøy blitt helt nødvendig blant annet for å bevare bosettingsmønsteret.

Fra å være et enkelt framkomstmiddel, har kjøretøyene utviklet seg til å bli svært avanserte med kompliserte innretninger. Blant annet har det kommet til flere og flere elektriske og elektroniske komponenter, og de fleste systemene på dagens kjøretøy styres av elektronikk.

En fagarbeider i reservedelsfaget skal ha kunnskaper om bilens oppbygning og virkemåte, kunne identifisere komponenter og deler og kunne veilede kunden i en kjøpssituasjon.
Lagerhold og salg av reservedeler representerer en viss kapitalbinding. Det stilles derfor krav til god lagerstyring og til å kunne kjøpe inn riktig antall reservedeler til riktig tidspunkt. Reservedelsavdelingen har stor betydning når det gjelder servicegraden overfor eget verksted og eksternkunder, og er en betydelig økonomisk bidragsyter i selve bedriften.

Fagarbeiderne på reservedelsavdelingen har gjennom salgsarbeidet kundekontakt og er på den måten firmaets ansikt utad. Fagarbeideren skal derfor ha gode kunnskaper om kundebehandling og grunnleggende kunnskaper om de viktigste lover og regler som regulerer kjøp og salg.
De skal holde seg oppdatert og vise god produktkunnskap, og samtidig ha innsikt i de produktene som finnes på tilbehørssiden. Det er spesielt viktig at trafikksikkerhetsutstyr er godt ivaretatt.

Det stilles stadig strengere krav til kjøretøyets miljøvennlighet for å unngå de skadene kjøretøy kan påføre miljøet både lokalt og globalt. Det er derfor av stor betydning at fagarbeideren kan behandle farlig avfall og ulike produkter i samsvar med lover og regler. I tillegg skal de kunne bruke de hjelpemidler som til enhver tid er nødvendige på et vanlig reservedelslager for kjøretøy.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn på videregående kurs I reservedelsfaget for kjøretøy må søkeren normalt ha bestått grunnkurs mekaniske fag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videre-gående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs I reservedelsfaget for kjøretøy er normalt 1-årig. 

1.4	Innhold

Videregående kurs I reservedelsfaget for kjøretøy består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lærekontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbudsstrukturen for videre-gående opplæring.

Videregående kurs I på yrkesfaglige studieretninger er også grunnlag for å kunne bli tatt inn på et videregående kurs II (VKII) allmennfaglig påbygging.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Fagbrev og svennebrev 
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse 
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

| Årstimer | Gjennomsnitt uketimer
Norsk | 523 | 14
Engelsk | 187 | 5
Samfunnslære | 75 | 2
Nyere historie | 150 | 4
Matematikk | 187 | 5
Naturfag | 187 | 5
Til sammen | 1309 | 35

Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkes-kompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Etter grunnkurs og videregående kurs I ved en av de yrkesfaglige studieretningene kan generell studiekompetanse oppnås også gjennom et VKII allmennfaglig påbygging. 
Elevene må da ta de resterende felles allmenne fag og i tillegg velge studieretningsfag fra studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag; til sammen minst 30 uketimer.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter  

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	kunne velge, bruke og vedlikeholde tekniske hjelpemidler som benyttes i faget

	kunne velge materialer, verktøy og utstyr som er tilpasset arbeidsoppgavene som skal utføres, og kunne begrunne sine valg

	kunne arbeide effektivt og kunne tilpasse tempo i forhold til arbeidsoppgavene

	kunne bruke verneutstyr

	kunne utvise orden under utførelse av arbeidet

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljø

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver

	kunne arbeide selvstendig og planmessig, men også vise evne og vilje til å kunne samarbeide med andre

	kunne arbeide sammen med andre på tvers av faggrenser

	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne utføre arbeidet grundig og nøyaktig, og med faglig stolthet for faget

	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver i henhold til gitte kvalitetskrav

	kunne utføre arbeidet i samsvar med lover, regler og forskrifter som gjelder for faget

	kunne arbeide i samsvar med de etiske normer som gjelder for faget og bransjen, og den betydning dette har for fagets omdømme

	kunne yte god service overfor kunder

	vise evne til å ivareta fagets estetiske krav

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne fagets tradisjoner, egenart og framtidige utviklingsmuligheter

	kjenne til aktuell informasjonsteknologi som brukes i bransjen

2.2	Kjøretøyets oppbygning og virkemåte

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om komponenter og deler i kjøretøyets motor og motorstyringer og hvilke krav som stilles til vedlikehold av disse, slik at de kan veilede kunder i en kjøpssituasjon

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne navngi og kjenne funksjonen til komponenter og deler som brukes i otto- og dieselmotorer

1b	kjenne oppbygningen av og funksjonen til komponenter som brukes til motorstyringer som tenningsanlegg med avbryterkontakter, forgassersystemer, bensin-innsprøytningsanlegg med integrerte tenningssystemer og kaldstartsystemer

1c	kjenne oppbygningen av og funksjonen til overladningsanordning med ladeluftkjøling

1d	kjenne til oppbygningen av avgassrensesystemer

1e	vite hvilke krav som stilles til smøremidler og kjenne smøremidlenes oppgaver

1f	kjenne oppbygningen av ulike kjølesystemer

1g	kunne gjøre rede for egenskapene til ulike typer frostvæsker og merkingen av disse

1h	kjenne til konsekvenser av å bruke alternative reservedeler i kjøretøyets motor og motorstyringer

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om komponenter i kjøretøyets elektriske anlegg og hvilke krav som stilles til vedlikehold av disse, slik at de kan veilede kunder i en kjøpssituasjon

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne navngi og kjenne funksjonen til komponenter i bilens elektriske anlegg 

2b	kjenne grunnprinsippene som gjelder for datateknologien som brukes i dagens kjøretøy

2c	kjenne aktuelt elektrisk tilleggsutstyr for kjøretøy og kunne anbefale utstyr til kunder ut fra krav i gjeldende lover, regler og forskifter 

2d	kunne klargjøre batterier for utlevering til kunde

2e	kunne velge ledningstverrsnitt ved bruk av tabeller

2f	kjenne til måleenheter for strøm, spenning og motstand

2g	kjenne til konsekvenser av å bruke alternative reservedeler i kjøretøyets elektriske anlegg

Mål 3
Elevene skal ha kunnskaper om komponenter og deler i kjøretøyets bremser og drivverk og hvilke krav som stilles til vedlikehold av disse, slik at de kan veilede kunder i en kjøpssituasjon

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne navngi og kunne finne fram til komponenter og deler for aktuelle bremsesystemer og drivverk

3b	kjenne til aktuelle lover og forskrifter som gjelder bilens bremseanlegg 

3c	vite hvilke krav som stilles til bremsevæsker og kunne forklare konsekvenser ved bruk av feil bremsevæske

3d	vite hvilke krav som stilles til smøremidler og kjenne smøremidlenes oppgaver

3e	kjenne til konsekvenser av å bruke alternative reservedeler i kjøretøyets bremser og drivverk

Mål 4
Elevene skal ha kunnskaper om komponenter til kjøretøyets karosseri, fjæring og hjulutrustning og hvilke krav som stilles til vedlikehold av disse, slik at de kan veilede kunder i en kjøpssituasjon

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne navngi og kunne finne fram til alle komponenter som inngår i bilens karosseri, styring, fjæring og hjulutrustning

4b	kjenne til komponenter som inngår i konstruksjoner som innrettes mot passiv sikkerhet og interiørmessig sikkerhet

4c	kunne bruke STRO-boken for veiledning av kunder og for kontroll av dekk og felger

4d	kunne forklare årsaken til unormal dekkslitasje

4e	vite hvilke krav som stilles til smøremidler og kjenne smøremidlenes oppgaver

4f	kjenne til konsekvenser av å bruke alternative reservedeler i kjøretøyets karosseri, fjæring og hjulutrustning

2.3	Tilbehør

Mål 1
Elevene skal kjenne til aktuelt tilbehør til kjøretøy. De skal ha kunnskaper om gjeldende lover og forskrifter som gjelder ved bruk av aktuelt tilbehør

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til hvilke sikkerhetstiltak som må iverksettes ved lagring, bruk og salg av helsefarlige produkter etter gjeldende lover og forskrifter

1b	kjenne til ulike korrosjonsbeskyttende midler og deres bruksområder

1c	kjenne til ulike kosmetiske produkter og deres bruksområder 

1d	kjenne til produkter som brukes ved bilskadereparasjoner

1e	kjenne til ulike sikkerhetsinnretninger for transport av barn og hvordan innretningene monteres i henhold til forskrifter

1f	kjenne til ulike produkter som inngår i tilleggsutstyr

1g	kjenne til hvilke alarmer som er godkjent av forsikringsselskap

1h	kjenne til laste- og trekkutstyr som benyttes på dagens kjøretøy

2.4	Lagerstyring

Mål 1
Elevene skal kunne finne fram riktige komponenter og deler til et lager ved hjelp av aktuell informasjonsteknologi. De skal kunne bygge opp og strukturere et lager ut fra krav til lønnsomhet

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne utarbeide et lokaliseringssystem i et datasystem

1b	ha kjennskap til oppbygningen av en effektiv lagerstruktur i forhold til salg, service, varenes fysiske størrelse og vekt, og lageroppfølging

1c	kunne gjøre rede for hovedinnholdet i en ABC-analyse for lagerdrift og grunnlaget for denne styringsformen

1d	kjenne til ulike merkinger og graderinger som f.eks. understellsnummer, motornummer og andre komponentnummer gitt av fabrikanter

1e	kunne finne fram til reservedelsnummer ved hjelp av manuelle og elektroniske katalogsystemer, og kunne forklare oppbygningen av katalogsystemene

Mål 2
Elevene skal kunne følge vanlige arbeidsrutiner ved varemottak og vareforsendelse 

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne forklare kontrollrutiner for varemottak og vareforsendelse

2b	kunne benytte de vanligste blankettene for vareforsendelser

2c	kunne forklare hvordan varene emballeres på en forsvarlig måte

2d	kunne velge riktig forsendelsesmåte ut fra forsendelsens størrelse, vekt, verdi og prioritet

Mål 3
Elevene skal kunne sikre en vareflyt som tilfredsstiller krav til lønnsomhet

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne behandle ordrer, restordrer, fakturaer og reklamasjoner i et lagersystem
3b	kunne benytte lagerstyringssystemet for kartotek, innkjøp, salg og oppfølging

3c	kunne benytte formler for kalkulasjon til innkjøp av varer med hensyn til bestillingspunkt, bestillingstid (ledetid), bestillingskostnad og reservelager

3d	kjenne prinsippene som gjelder for varesanering

3e	kjenne til ulike rabattkodesystemer og hvilke konsekvenser rabattgiving har for lønnsomheten

3f	kjenne til hvordan lagerstatistikker brukes

2.5	Kundebehandling og markedsføring

Mål 1
Elevene skal forstå betydningen av å yte personlig service overfor kunden i forhold til en bedrifts profil 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	ha kunnskaper om planlegging, oppbygging og organisering av et bilfirma og hvilke funksjoner et bilfirma har

1b	kunne bruke et kundesystem som sorterer ut kundegrupper og biltyper

1c	kjenne til nødvendige rutiner for god kundebehandling og forstå betydningen av å være bedriftens ansikt utad

1d	kunne analysere kundens behov og kunne anbefale aktuelle løsninger, varer og tjenester

1e	kjenne til ulike betalingsformer

1f	kjenne til rutiner for håndtering av reklamasjoner

Mål 2
Elevene skal kjenne de mest vanlige former for markedsføring

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kjenne til gjeldende lover og forskrifter som gjelder for salg av varer og tjenester

2b	kjenne framgangsmåter for annonsering i ulike medier
2c	kjenne prinsippene som gjelder for direkte markedsføring 

2d	kjenne til hvordan varer skal stilles ut i et butikklokale og kunne utforme plakater

2.6	Økonomi

Mål 1 
Elevene skal forstå betydningen av økonomi som styringsverktøy i bedriften 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til en bedrifts internregnskap og forstå prinsippene for internfakturering

1b	kunne sette opp et varesalgsoppgjør

1c	kjenne til de økonomiske konsekvensene av å ha stor bindingskapital 

1d	kjenne til momsoppgjør

1e	kjenne kredittidens betydning for bedriften i forhold til kunde og leverandør

1f	kjenne til budsjettets betydning for styring av bedriftens økonomi 

1g	kunne kalkulere vare etter selvkost- og bidragsmetode

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs I reservedelsfaget for kjøretøy

Felles allmenne fag | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Norsk | 75 | 2
Engelsk | 75 | 2
Samfunnslære | 75 | 2
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Kjøretøyets oppbygning og virkemåte | 300 | 8
Tilbehør | 75 | 2
Lagerstyring | 300 | 8
Kundebehandling og markedsføring | 184 | 5
Økonomi | 75 | 2
Valgfag | 75 | 2
Til sammen | 1309 | 35

1.2	Moduler i videregående kurs I reservedelsfaget for kjøretøy

Fag | Moduler | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Kjøretøyets oppbygning og | Modul 1:  Mål 1. | 75 | 2
virkemåte | Modul 2:  Mål 2. | 75 | 2
| Modul 3:  Mål 3. | 75 | 2
| Modul 4:  Mål 4. | 75 | 2
Tilbehør | Modul 5:  Mål 1. | 75 | 2
Lagerstyring | Modul 6:  Mål 1 og 2. | 186 | 5
| Modul 7:  Mål 3. | 112 | 3
Kundebehandling og markedsføring | Modul 8:  Mål 1 og 2. | 186 | 5
Økonomi | Modul 9: Mål 1. | 75 | 2

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller 	enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs I reservedelsfaget for kjøretøy

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.
2.	Alle studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som eksamensfag.
3.	Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.
4.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.
5.	Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.
6.	Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.
7.	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

B.	Eksamen på videregående kurs I reservedelsfaget for kjøretøy

Studieretningsfag:	Elevene skal opp til en tverrfaglig eksamen i studieretningsfagene. 
	Eksamensoppgaven utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Allmenne fag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles allmenne fag.

Eksamensform:	I studieretningsfag: skriftlig.
	I felles allmenne fag: se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.