Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Reparatør av Tunge Kjøretøy
Last saved by: kak

5

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Opplæring i bedrift
Reparatør av tunge kjøretøy

Oslo, februar 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for reparatør av tunge kjøretøy.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 8. februar 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	1
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæring i bedrift for faget reparatør av tunge kjøretøy	3
2.2	Helse, miljø og sikkerhet	4
2.3	Motor	5
2.4	Motorstyresystemer	5
2.5	Elektro	6
2.6	Drivverk	7
2.7	Bremser	7
2.8	Understell, fjæring og hjulutrustning	8
2.9	Karosseri og ramme	9
2.10	Bedriftslære	9
Kapittel 3:	Vurdering	11
3.1	Hvorfor vurdering?	11
3.2	Hva skal vurderes?	11
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	11
Vedlegg 1
Moduler i opplæring i bedrift for reparatør av tunge kjøretøy	12

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Tunge kjøretøy spiller en sentral rolle i dagens moderne samfunn. Cirka 80% av alt gods fraktes i dag med kjøretøy på våre veier. Tunge kjøretøy har meget avansert teknikk, og er de mest komplekse av alle kjøretøy som ruller på veiene våre. Enkle busser og lastebiler er blitt erstattet med leddbusser og vogntog som myndighetene stiller store tekniske og miljømessige krav til. Dette stiller store krav til den som skal vedlikeholde og reparere tunge kjøretøy, både med hensyn til produktutvikling og kvalitet.

I tunge kjøretøy er det mange systemer og komponenter som for eksempel bremser, styring, motor, drivverk osv. som utsettes for ekstreme belastninger og som krever godt kvalifiserte reparatører. Med dagens krav til sikkerhet og miljø må stadig flere komponenter og systemer styres og overvåkes av elektronikk og datateknologi. Reparatøren må derfor kjenne til de gjeldende nasjonale og internasjonale lover og forskrifter for å kunne feilsøke, justere og reparere kjøretøyet.

Det finnes verksteder for tunge kjøretøy over hele landet. De store og mellomstore verkstedene for tunge kjøretøy er i hovedsak tilknyttet byene, mens de fleste mindre verksteder finnes i distriktene.

Faget reparatør av tunge kjøretøy ble lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet 01.07.1957.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i faget reparatør av tunge kjøretøy må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I kjøretøy eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videre-gående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for faget reparatør av tunge kjøretøy skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år.

1.4	Kompetanse

Fagbrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge fagprøve i faget reparatør av tunge kjøretøy.
Etter bestått fagprøve utstedes fagbrev.
Yrkesbetegnelse:	reparatør av tunge kjøretøy.
Fagbetegnelse:	reparatør av tunge kjøretøy.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæring i bedrift for faget reparatør av tunge kjøretøy

Lærlingene skal

	kunne velge, bruke og vedlikeholde verktøy, utstyr og maskiner

	kunne bruke relevant verkstedslitteratur o.l. for vedlikehold og reparasjon av kjøretøy

	kunne kalibrere verktøy og måleinstrumenter ut fra sikkerhetsmessige og verktøytekniske spesifikasjoner 

	kunne bruke verneutstyr

	kunne utvise orden under utførelsen av arbeidet

	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver i henhold til gjeldende kvalitetskrav

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljø

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver

	kunne arbeide selvstendig og planmessig, og kunne vise evne og vilje til å samarbeide med andre

	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne følge gjeldende lover og forskrifter 

	kunne arbeide i samsvar med etiske normer som gjelder for faget og bransjen, og være klar over den betydning dette har for fagets omdømme

	kunne yte god service overfor kunder

	kunne vise kreativitet i utførelsen av arbeidet

	vise evne til å ivareta fagets estetiske krav

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne fagets, tradisjoner, egenart og framtidige utviklingsmuligheter

	ha kunnskaper om bedriftens oppgaver lokalt, nasjonalt og internasjonalt

	kjenne til hvilke faktorer som kan påvirke bedriftens lønnsomhet

2.2	Helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre arbeidet på en måte som ikke er til skade for egen og andres sikkerhet og helse

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne bruke egnet åndedrettsvern etter gjeldende krav og produktinformasjon

1b	kunne bruke personlig verneutstyr og verneutstyr for maskiner

1c	kjenne farene ved arbeid med kjemiske stoffer og kunne forebygge skader på helse og miljø i arbeidet

1d	kunne bruke sikkerhetsdatablader etter gjeldende lover, forskrifter og normer for faget

1e	kjenne til symboler og fareklasser for brann og eksplosjonsfarlige stoffer

1f	kjenne til bedriftens branninstruks og kunne bruke ulike typer brannslukningsutstyr

1g	ha kjennskap til hvilke lover og retningslinjer som gjelder for ventilasjon, støy, belysning, orden og rengjøring

1h	kjenne verdien av et godt psykososialt arbeidsmiljø

1i	kunne bruke bedriftens førstehjelpsutstyr

1j	kjenne til gjeldene sikkerhetsregler for reparasjon på tankbil med brann- og helsefarlige stoffer og kjenne til YL- og ADR-merking på kjøretøy

Mål 2
Lærlingene skal kunne håndtere miljøfarlige stoffer med hensyn til indre og ytre miljø 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne behandle miljøfarlige stoffer etter gjeldende lover og forskrifter

2b	kjenne ulike former for avfallshåndtering og miljømessige konsekvenser ved feilhåndtering av avfallsstoffer

2.3	Motor

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om oppbygningen av og virkemåten til dieselmotorens komponenter og kunne reparere komponentene

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til dieselmotorers komponenter 

1b	kunne måle og feilsøke på motorens komponenter

1c	kunne demontere, reparere, montere og justere på motorens komponenter

1d	kjenne til ulike typer registeroverføringer 

1e	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til motorens kjølekomponenter, og kunne måle, feilsøke og reparere disse

1f	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til motorens smørekomponenter, og kunne måle, feilsøke og reparere disse

2.4	Motorstyresystemer

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om oppbygningen av og virkemåten til dieselmotorens motorstyringssystemer. De skal kunne feilsøke og reparere det enkelte system ved hjelp 
av aktuell verkstedslitteratur og etter gjeldende forskrifter

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til aktuelle typer innsprøytningsanlegg, og kunne feilsøke, reparere og justere anleggene

1b	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til aktuelle typer kaldstartsystemer, og kunne feilsøke, reparere og justere systemene 

1c	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til aktuelle avgass- og innløpsanlegg og kunne måle, feilsøke, justere og reparere anleggene etter gjeldende forskrifter

2.5	Elektro

Mål 1
Lærlingene skal kunne feilsøke, reparere og utføre systematisk vedlikehold på elektroniske og elektriske komponenter og systemer etter gjeldende forskrifter

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne forklare de sentrale elektroniske systemenes virkemåte og kunne måle, feilsøke og skifte komponenter i systemene

1b	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til de enkelte elektriske kretsene

1c	kunne måle og feilsøke ved hjelp av koplingsskjema og kunne reparere kretsene

1d	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til starter og startkretser og kunne måle, feilsøke og skifte ut defekte deler

1e	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til generator og generatorkretsen og kunne måle, feilsøke og skifte ut defekte deler

1f	kunne montere, feilsøke, reparere og skifte ut tilleggsutstyr etter gjeldende krav

1g	kunne reparere ut fra tilgjengelige håndbøker, ha kjennskap til kjøretøyets databaserte overvåkningssystemer og kunne bruke aktuelt teste- og måleutstyr til å stille diagnose

1h	kjenne til databasert utstyr som brukes ved feilsøking og omprogrammering av styreenheter

2.6	Drivverk

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om drivverkets oppbygning og virkemåte. Lærlingene skal kunne feilsøke, reparere og utføre systematisk vedlikehold av ulike komponenter i drivverket

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til tørrplatekopling og momentforsterker med betjeningsanordninger, og kunne feilsøke, justere, skifte og reparere komponentene

1b	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til en girkasse med manuelle og elektron-iske betjeningsanordninger, og kunne måle, feilsøke, justere og reparere komponentene

1c	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til en automatisk girkasse, og kunne måle, justere og skifte ut utvendige komponenter

1d	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til ulike typer mellomaksler med oppheng, og kunne måle, feilsøke, justere og reparere disse

1e	kjenne til oppbygningen av og virkemåten til ulike typer flerhjulsdrift

1f	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til drivakslen med og uten navreduksjon og sperrefunksjoner, og kunne måle, feilsøke, justere og reparere de ulike komponentene

2.7	Bremser

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om oppbygningen av og virkemåten til trykkluft-mekaniske og trykklufthydrauliske bremseanlegg. De skal kunne kontrollere, reparere 
og justere ulike bremsesystemer

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til et trykkluftmekanisk bremsesystem, og kunne måle, feilsøke, justere og skifte ut defekte deler 

1b	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til antiblokkerings- og antispinnsystemer, og kunne feilsøke, justere, reparere og teste systemene

1c	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til en hjulbrems, og kunne feilsøke, justere og skifte ut defekte deler

1d	kunne utføre en bremsetilpasning av et vogntog, og kunne reparere og justere bremsene etter gitte data

1e	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til et trykklufthydraulisk bremsesystem, og kunne måle, feilsøke, justere og skifte ut defekte deler 

1f	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til tilleggsbremser, og kunne justere og skifte ut komponenter

2.8	Understell, fjæring og hjulutrustning

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om oppbygningen av og virkemåten til hjuloppheng og fjæringssystemer. Lærlingene skal kunne kontrollere og justere på disse systemene

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til for- og bakhjulsoppheng, og kunne måle, feilsøke, reparere, justere og skifte ut defekte deler

1b	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til konvensjonelle- og luftfjæringssystemer, og kunne måle, feilsøke, reparere, justere og skifte defekte deler 

1c	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til styresnekker med overføringer, og kunne måle, feilsøke, reparere og justere disse

1d	kunne balansere hjul og montere hjul på kjøretøyet

2.9	Karosseri og ramme

Mål 1
Lærlingen skal ha kunnskaper om oppbygningen av og virkemåten til kjøretøyets ramme og karosseri, og kunne gjøre endringer etter fabrikantenes anvisninger

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne bruke fabrikantens anvisninger for å kappe, bore, sveise og gjøre endringer i de enkelte kjøretøyenes rammekonstruksjoner

1b	kunne kontrollmåle en akselstilling og ramme ved hjelp av lasermålerutstyr eller tilsvarende utstyr, og kunne rette en akselstilling etter fabrikantens anvisninger

1c	kunne vurdere interiørmessige sikkerhetsdetaljer og skifte ut defekte komponenter

1d	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til varmeapparat, ventilasjons- og klimaanlegg og kunne rette opp enkle feil

1e	kjenne til ulike typer varme- og kjøleanlegg for lasterom

1f	kjenne til de vanligste typer påbygg og hvilke konsekvenser plassering og innfesting har for kjøretøyets kjøreegenskaper
1g	kunne kontrollmåle en svingkrans og et tilhengerfeste

1h	kjenne til hydraulikk- og pneumatikksystemenes virkemåte 

2.10	Bedriftslære

Mål 1
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	kunne forklare på en enkel måte hvordan bedriften er organisert

1c	kjenne til hvordan reklamasjoner skal håndteres

1d	kunne følge bedriftens systemer for internkontroll og kvalitetsstyring 

1e	kunne utføre arbeidet etter gjeldende lover og forskrifter

1f	kjenne til bedriftens plass i lokalsamfunnet 

1g	kjenne til faktorer som påvirker lønnsomheten til bedriften 

1h	kjenne bedriftens krav til kundebehandling og kunne ivareta disse i det daglige arbeid

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt, og hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområder

2c	kunne følge de krav som stilles til arbeidstakerne i bedriften

2d	kjenne til myndighetenes krav til bedriften i forhold til godkjenning og kjøretøykontroll

2e	kjenne til planer og tiltak for bedriftens interne arbeidsmiljø
2f	kjenne til bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2g	kunne bruke bedriftens kommunikasjonsutstyr

2h	kjenne bedriftens avlønningssystemer

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fagprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til fagprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av fagprøve.

Vedlegg 1

Moduler i opplæring i bedrift for reparatør av tunge kjøretøy

Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1:	Motor

Kapittel 2.3
Mål 1.

13%^1

Modul 2:	Motorstyresystemer

Kapittel 2.4
Mål 1.

13%^2

Modul 3:	Elektro

Kapittel 2.5
Mål 1.

15%^3

Modul 4:	Drivverk

Kapittel 2.6
Mål 1.

15%^4

Modul 5:	Bremser

Kapittel 2.7
Mål 1.

20%^5

Modul 6:	Understell, fjæring og 
		hjulutrustning

Kapittel 2.8
Mål 1.

8%^6

Modul 7:	Karosseri og ramme

Kapittel 2.9
Mål 1.

6%^7

Modul 8:	Bedriftslære

Kapittel 2.10
Mål 1 og 2.

10%

Til sammen | | 100%

Kapittel 2.2 Helse, miljø og sikkerhet er ikke egnet for gjennomføring som egen modul. Disse målene må derfor integreres i de øvrige modulene som en naturlig del av opplæringen.

Teoretiske kunnskaper inngår med:

^1	ca. 1/10 av modul 1, som tilsvarer 17 timer.
^2	ca. 1/5 av modul 2, som tilsvarer 40 timer.
^3	ca. 1/2 av modul 3, som tilsvarer 145 timer.
^4	ca. 1/5 av modul 4, som tilsvarer 56 timer.
^5	ca. 1/2 av modul 5, som tilsvarer 186 timer.
^6	ca. 1/6 av modul 6, som tilsvarer 20 timer.
^7	ca. 1/4 av modul 7, som tilsvarer 29 timer.

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.