Title: Læreplan VGO VKI Plastfag
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

19

Læreplan  for  videregående  opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Studieretningsfagene i videregående kurs I 
plastfag

Oslo, februar 1995
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI) plastfag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen 
til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som
overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger.
Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har
skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 7. februar 1995.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Inntakskrav	1
1.3		Varighet	1
1.4		Innhold	1
1.5		Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1		Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2		Materiallære	5
2.3		Produksjonsteknologi	7
2.4		Fysiske elementer	10
2.5		Tegning og tegningslesing	11
2.6		Bearbeidingsteknikk	12

Kapittel 3:	Vurdering	16
3.1		Hvorfor vurdering?	16
3.2		Hva skal vurderes?	16
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	16
3.4		Spesielle forhold	17

Vedlegg 1
1.1		Fag- og timefordeling i videregående kurs I plastfag	18
1.2		Moduler i videregående kurs I plastfag	18

Vedlegg 2
Vurdering i videregående kurs I plastfag	19

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Å bruke plast som konstruksjonsmateriale er relativt nytt. Det var først mot slutten av forrige århundre man begynte med dette. Omkring 1955 begynte produksjonen av plastbåter i Norge. Omtrent samtidig begynte vi å bruke termoplast til rør, takrenner og golvbelegg. Bearbeiding og bruk av materialene har etter dette økt enormt.

På grunn av plastens spesielle egenskaper kan den brukes på stadig flere områder, og plast-materialene omfatter i dag et utall av typer, varianter og kvaliteter. Plastbransjen har derfor et potensielt vekstgrunnlag, og behovet for faglært personell er økende. Forming av termoplast er et nytt fagområde innenfor plastfaget. Gode ferdigheter i tilvirkning, bearbeiding og reparasjon av produkter i ulike plastmaterialer er vesentlige elementer i opplæringen. 

Arbeidsoppgaver som bygging, vedlikehold og reparasjon av prosessanlegg og konstruksjoner for store kjemiske industribedrifter har normalt vært utført av arbeidere med kompetanse innenfor plastfaget. Båtproduksjon og industriell produksjon av rør og tanker og andre tekniske produkter er sentrale arbeidsoppgaver for arbeidere i plastfaget.

Opplæringen på videregående kurs I plastfag inneholder felleskomponenter for forming av termoplast til ulike produkter og framstilling av produkter i herdeplast. I løpet av kurset skal elevene bruke ulike tilvirknings- og bearbeidingsmetoder for ulike plastmaterialer. Opplæringen legger vekt på holdningsskapende aktiviteter i forhold til miljø, ressursbruk og fagetikk og elevene skal kunne bruke materialer og teknologi i samsvar med de til enhver tid gjeldende krav.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn på videregående kurs I plastfag må søkeren normalt ha bestått grunnkurs mekaniske fag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs I plastfag er normalt 1-årig. 

1.4	Innhold

Videregående kurs I plastfag består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).
1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lærekontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbudsstrukturen for videre-gående opplæring.

Videregående kurs I på yrkesfaglige studieretninger er også grunnlag for å kunne bli tatt inn på et videregående kurs II (VKII) allmennfaglig påbygging.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Fagbrev og svennebrev 
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse 
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

| Årstimer | Gjennomsnitt uketimer
Norsk | 523 | 14
Engelsk | 187 | 5
Samfunnslære | 75 | 2
Nyere historie | 150 | 4
Matematikk | 187 | 5
Naturfag | 187 | 5
Til sammen | 1309 | 35

Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Etter grunnkurs og videregående kurs I ved en av de yrkesfaglige studieretningene kan generell studiekompetanse oppnås også gjennom et VKII allmennfaglig påbygging. 
Elevene må da ta de resterende felles allmenne fag og i tillegg velge studieretningsfag fra studieretning for allmenne, økonomiske og administrative fag; til sammen minst 30 uketimer.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	ha gode kunnskaper, holdninger og ferdigheter som gjør at de kan arbeide og utvikle seg videre i faget 

	kunne velge, bruke, vedlikeholde og ta vare på utstyr og hjelpemidler på en økonomisk forsvarlig måte 

	kunne utnytte materialer, råstoff og andre ressurser økonomisk 

	kunne utføre arbeidet grundig, systematisk og nøyaktig og med stolthet for faget

	kunne vise god orden i utførelsen av arbeidet 

	kunne utføre arbeidet på en måte som tar hensyn til egen og andres helse

	kjenne fagets historie, tradisjoner og egenart 

	kunne tilegne seg nye kunnskaper i fagområdet og ta ansvar for egen læring 

	ha kunnskaper om hva som kreves for å fremme miljø og sikkerhet i praktisk arbeid

	ha utviklet positive holdninger til og kunnskaper om etiske verdier som gjelder på arbeidsplassen og i samfunnet

	kunne vise holdninger og adferd som fremmer likestilling og likeverd 

	kunne planlegge, gjennomføre og evaluere eget arbeid i samsvar med de til enhver tid gjeldende kvalitetskrav

	kunne vurdere faget i forhold til utviklingen internasjonalt

	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig 

	kunne yte god service overfor arbeidsgiver og kunder 

2.2	Materiallære

Mål 1	
Elevene skal kunne gjøre rede for bruk av et kvalitetssikringssystem. De skal kunne forklare de kvalitetskrav som ligger til grunn for bygging av konstruksjoner i termoplast og armert herdeplast

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a	kjenne til oppbygging og virkeområder for en relevant kvalitetsstandard

1b	kunne angi innhold og virkeområder for aktuelle standarder som omhandler bearbeiding av plast

1c	kunne identifisere ulike områder som inngår i kvalitetskontrollen ved en bedrift som produserer med armert herdeplast eller bearbeider termoplast

1d	kunne gi eksempler på tiltak som inngår i produksjonskontroll og material- og produktkontroll ved produksjon i armert herdeplast og bearbeiding av termoplast

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om aktuell plast og kunne gjøre rede for materialegenskaper og faktorer som påvirker aldringsprosessen for plastmaterialene. De skal kunne følge sikkerhetstiltak og verneregler ved håndtering av aktuelle plastmaterialer og hjelpestoffer

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne forklare mekaniske, kjemiske, elektriske, termiske og branntekniske egenskaper til ulike typer plast

2b	kjenne plastmaterialenes struktur, egenskaper, bruksområder og kunne forklare aktuelle bearbeidingsmetoder

2c	kunne sammenligne egenskaper til plast med egenskapene til andre materialer som stål, aluminium og tre

2d	kjenne plastens indre og ytre aldringsfaktorer og kunne forklare hvilke tilsatsstoffer som påvirker aldringshastigheten

2e	kunne forklare relevante forkortelser og merkesymboler i faget

2f	ha kunnskaper om og kunne følge aktuelle sikkerhetstiltak og verneregler i arbeid med materialene

Mål 3 
Elevene skal ha kunnskaper om råstoffsammensetning og kunne forklare hvordan mengden av tilsatsstoff virker inn på produktene 

Hovedmomenter
Elevene skal 

3a	kunne gjøre rede for aktuelle tilsatsstoffer 

3b	kunne forklare fordeler og ulemper med tilsatsstoffer og hvordan egenskapene til plast forandres med tilsatsmengden

3c	kunne forklare komposittmaterialenes oppbyging og virkningen av ulike  fyllstoffer og armeringsmaterialer

Mål 4	
Elevene skal kunne bruke aktuelle kontrollmetoder for råvarer og kunne utføre kvalitetskontroll av råvarer til bruk i armert herdeplast i forhold til aktuelle standarder. Elevene skal kunne bearbeide og presentere måleresultatene

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne gjøre rede for reologiske egenskaper i ulike harpikstyper ved å utføre kontroll av viskositet og tiksotropi etter aktuell prøvestandard

4b	kunne kontrollere og justere geltid for ulike harpikstyper

4c	kunne kontrollere spesifikk vekt for ulike harpikstyper

4d	kunne kontrollere fuktighet i armeringsmaterialer

4e	kunne kontrollere arealvekt for armeringsmaterialer

4f	kunne utføre enklere statistisk bearbeiding av måleresultater, føre testresultatskjema og presentere måleresultatene

2.3	Produksjonsteknologi

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om mottak, lagring og behandling av råvarer. De skal kunne forklare råvarenes verdi som produksjonsråvarer og kunne foreslå en forskriftsmessig og forsvarlig lagring og håndtering av disse

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne gjøre rede for aktuelle metoder for mottakskontroll av råvarer og kunne forklare tilhørende feilprosedyrer

1b	kjenne forskrifter, lagringsforhold og stabilitet for de viktigste råvaretypene og kunne identifisere risikomomenter og feil som kan oppstå under lagring

1c	kunne forklare aktuelle rutiner for klargjøring og behandling av ulike produksjonsråvarer

Mål 2
Elevene skal kjenne produksjonsforhold ved arbeid med ulike plasttyper. De skal kunne vurdere konsekvensene av å utføre arbeidet med materialene under ulike forhold

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne forklare hvilke konsekvenser temperatur, luftfuktighet og ventilasjonsforhold har for råvarenes egenskaper og produktets sluttegenskaper

2b	kjenne til gjeldende forskrifter om produksjonsforhold

Mål 3
Elevene skal kjenne aktuelle sammenføyningsmetoder for termoplast og kunne forklare metoder for sammenføyning av ulike utforminger og kvaliteter. De skal kjenne aktuelle metoder, verktøy og bruksområder for varmforming av termoplaster

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne beskrive arbeidsprosedyrer og materialvalg ved  liming av ulike typer plast

3b	kunne velge fugevinkler og temperaturområder ved varmluftssveising av aktuelle termoplaster, og kunne forklare sveisevirkningsgrad 

3c	kunne velge metode og verktøy ved sveising med varmespeil, varmesverd og varmemuffer og kunne forklare temperaturområder og virkningsgrad 
3d	kunne forklare oppvarmings- og formingsmetoder  ved bøying og bokking av termoplaster, og kunne beskrive bruk og utforming av hjelpeformer 

3e	kunne forklare bruk av metode og verktøy for vakuumforming, trykkforming og formtrekking og deres bruksområder

Mål 4
Elevene skal kjenne oppbyggingen av ulike typer laminater i armert herdeplast, kunne forklare ulike delers oppbygging og funksjon og kunne angi produksjonsfaktorer som påvirker materialegenskapene. Elevene skal kunne foreslå materialer til bruk i oppbyggingen av ulike typer laminater

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne gjøre rede for egenskaper og bruksområder for aktuelle typer og former for armeringsmaterialer og kunne forklare oppbygging av laminater

4b	kjenne mekaniske egenskaper i fiberarmert plast og fiberinnholdets og fiberorienteringens innvirkning på egenskapene

4c	kunne forklare impregnerings- og bearbeidingsgradens innvirkning på laminat-egenskapene

4d	kunne forklare oppbygging av laminat for ulike typer påkjenninger og miljøer 

Mål 5
Elevene skal kjenne framgangsmåter, teknikker og bruk av håndopplegg  og kunne bruke og vedlikeholde aktuelt verktøy. De skal kunne gjøre rede for oppbygging, vedlikehold og bruksområder for ulike typer produksjonsformer i armert herdeplast og kunne vedlikeholde disse

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kunne forklare aktuelle bruksområder for håndopplegg 

5b	kunne bruke ulike typer impregnerings- og bearbeidingsverktøy, kunne forklare funksjon og virkemåte og kunne vedlikeholde verktøyet

5c	kunne beregne råvaremengder og laminattykkelse ut fra spesifikasjon og kunne planlegge utrullinger og mellomherdinger i oppbygging av laminat

5d	kunne forklare håndopplegg i form

5e	kunne identifisere eventuelle feil ved framstilling av produkter ved håndopplegg og kunne forklare aktuelle årsaker til disse
5f	kjenne oppbygging og kunne forklare framgangsmåte for fremstilling av enkle,doble og delte produksjonsformer

5g	kunne klargjøre materialer til produksjon og kunne vedlikeholde produksjonformer

Mål 6
Elevene skal kunne forklare oppbygging og bruksområder for enkle sandwich-konstruksjoner

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	kunne forklare de enkelte komponentenes funksjoner og egenskaper

6b	kunne forklare fremgangsmåte ved oppbygging av ulike typer sandwichkonstruksjoner

6c	kunne forklare forskjellen i egenskapene til en sandwichkonstruksjon ved bruk av ulike materialer 

Mål 7
Elevene skal kunne identifisere aktuelle skadetyper på ulike typer konstruksjoner i armert herdeplast og kjenne framgangsmåter for utbedring og reparasjon

Hovedmomenter
Elevene skal

7a	kunne beskrive karakteristiske trekk ved ulike skader i konstruksjoner

7b	kunne forklare fremgangsmåter og kunne velge nødvendig verktøy og materiell for å utbedre skader i gelcoat, gelcoat og laminat og ved gjennomgående hull

7c	kunne forklare ulike framgangsmåter ved reparasjon av skader i sandwichkonstruksjoner

Mål 8
Elevene skal ha kunnskaper om ulike metoder for avsponende bearbeiding av armert herdeplast og kunne forklare sikkerhetsrisikoer og vernetiltak ved bruk av verktøyet

Hovedmomenter
Elevene skal

8a	kunne gjøre rede for maskintyper, bruksområder, periferi- og omdreiningshastigheter, materialer og korningsstørrelser i slipeverktøy for overflatesliping av laminater og kjernemateriell

8b	kunne gjøre rede for maskiner og verktøytyper, skjære- og matingshastighet til fresing og boring  for enkeltlaminater og sandwichkonstruksjoner
8c	kunne gjøre rede for ulike metoder og maskiner for skjæring i laminater og sandwichkonstruksjoner og kunne angi utforminger og materialer i skjæreverktøyet

8d	kunne gjøre rede for risikomomenter ved bruk av ulike typer verktøy og kunne foreslå vernetiltak

Mål 9
Elevene skal kunne beskrive ulike metoder for avsponende bearbeiding av termoplast og kunne gjøre rede for verne- og sikkerhetsutstyr

Hovedmomenter
Elevene skal

9a	kunne angi type og forklare bruken av verktøy for sliping, pussing og polering av termoplaster

9b	kunne forklare bruken av verktøy for skjæring, fresing og dreiing for aktuelle typer termoplaster

9c	kunne gjøre rede for bruk av verne- og sikkerhetsutstyr som benyttes i arbeidet

2.4	Fysiske elementer

Mål 1  
Elevene skal kunne forklare hvordan ulike fysiske og kjemiske belastninger påvirker utstyr, råvarer og produkter

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a	kunne gjøre rede for temperatur- og trykkpåvirkning på maskiner, komponenter og utstyr og kunne forklare påvirkning på materialer som bearbeides

1b	kunne forklare tilførsel og fordeling av varme ved  bearbeiding av materialer

1c	kunne gjøre rede for krefter, trykk, varmeledning og varmeutvidelse i materialer

1d	kunne forklare varmeutvikling ved kjemiske reaksjoner

1e	kunne gjøre rede for væskefriksjon, viskositet og tiksotropi 

Mål 2  
Elevene skal ha kunnskaper om grunnleggende begreper innen statikk og fasthetslære 

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne gjøre rede for sammensetningen av krefter, ulike spenningstilfeller, massepunkt og friksjon

2b	kunne definere grunnenhetene i SI-systemet og kunne forklare aktuelle avledede enheter

2c	kunne gjøre rede for statiske krefter, deformasjoner, spenninger og momenter og kunne utføre enkle beregninger i forbindelse med disse begrepene

2d	kunne sette begreper innen statikk og fasthetslære i forbindelse med mekanisk arbeid og 	kunne utføre beregninger i tilknytting til disse begrepene

2.5	Tegning og tegningslesing 

Mål 1  
Elevene skal kunne forklare aktuelle tegninger for bruk ved bearbeiding av deler i herde- og termoplast og kunne montere deler i en sammensatt konstruksjon

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne gjøre rede for bruk av tittelfelt, stykk- og emnelister, revisjon og forandringsfelt

1b	kunne forklare prinsippene i rettvinklet projeksjon med riss fra tre sider for fremstilling av arbeidsstykke

1c	kunne tolke tegninger med uttrekk av detaljer fra ulike riss hvor detaljene vises i ulike målestokker og snitt

1d	kunne gjengi hovedreglene for målsetting og bruk av målestokker på tegninger

1e	kunne beregne målegrenser og toleranser ut fra målsetting og angivelse av pasningstabell

1f	kunne forklare enkle tegninger av detaljer og rørsystemer tegnet i isometrisk parallellprojeksjon

1g	kunne montere detaljer i en sammensatt konstruksjon

Mål 2
Elevene skal kunne lage målsatte skisser av enkle deler og rørsystemer. Elevene skal kunne forklare prinsippene for grunnleggende utfoldingstegning og kunne utføre utfold-ingstegninger i målestokk av detaljer

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne lage skisser av enkle rørsystemer ved bruk av forenklet tegnemetode for rørledninger og bruk av standard symboler for tilknyttet utstyr

2b	kunne lage skisser til bruk ved fremstilling av detaljer i herde- og termoplast

2c	kunne beherske grunnleggende konstruksjonstegning innen deling av vinkler, sirkler og linjestykker samt konstruksjon av senterpunkter og mangekanter

2d	kunne lage tegninger i rettvinklet og isometrisk parallellprojeksjon etter standard	tegneregler

2e	kunne utføre utfolding av rettvinklede og sylindriske hulllegemer

2f	kunne utføre utfolding av skråkuttet sylinder

2g	kunne utføre utfolding av avkortet kjegle og pyramide

2h	kunne utføre utfolding av rettvinklede T-rør med lik og ulik diameter

2.6	Bearbeidingsteknikk

Mål 1
Elevene skal kunne utføre aktuelle kontrollmetoder i produksjonen ved hjelp av aktuelt måleutstyr. De skal kunne utføre ulike typer produktkontrollmetoder ved hjelp av utstyr og metoder beskrevet i ulike prøvestandarder

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne kontrollere klimatiske forhold i produksjonslokaler ved hjelp av temperaturmåler, hygrometer og gasskonsentrasjonsindikator

1b	kunne gjøre rede for eksoterm temperaturutvikling ved herdereaksjon i armerte herde-plaster og kunne utføre kontrollmålinger ved hjelp av temperaturfølere og ved bruk av teknisk datablad eller tabell

1c	kunne bruke tabellverdier for sveis og varmformingstemperaturer for termoplast og kunne foreta kontrollmålinger ved hjelp av temperaturmålere

1d	kunne utføre hardhetsmålinger av armert herdeplast ved hjelp av metoder og utstyr beskrevet i prøvestandard

1e	kunne utføre hardhetsmålinger av termoplast med aktuelt måleutstyr etter prøvestandard

1f	kunne utføre dimensjonskontroller på termoplast og armert herdeplast ved hjelp av NDT-utstyr

1g	kunne kontrollere slagfasthet eller skårslagseighet ved hjelp av pendelslagverk etter aktuell prøvestandard

1h	kunne delta i prøving av strekkegenskaper på termoplast og armert herdeplast etter gjeldende kvalitetsstandard

1i	kunne delta i bøyeprøving av termoplast og armert herdeplast etter gjeldende standard

1j	kunne kontrollere armeringsinnhold i laminater

1k	kunne måle vannabsorbsjon i ulike plastmaterialer etter gjeldende kvalitetsstandard

1l	kunne bearbeide måleverdier og utarbeide testrapporter i henhold til de gjeldende standarder

Mål 2 
Elevene skal kunne forme termoplast til ulike produkter og kunne kontrollere eget arbeid

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne klargjøre råvarer for produksjon og kunne kontrollere råvarer etter gitte retningslinjer

2b	kunne forme produkter i termoplast ved bruk av ulike teknikker

2c	kunne utføre daglig vedlikehold av maskiner og utstyr

2d	kunne kontrollere eget arbeid etter gitte kvalitetskrav

2e	kunne bruke materialene på en økonomisk måte

Mål 3
Elevene skal kunne sammenføye og bearbeide termoplast til ulike produkter og kunne kontrollere eget arbeid

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne bearbeide råvarer for produksjon og kunne kontrollere råvarer etter gitte retningslinjer

3b	kunne bygge produkter i termoplast ved bruk av aktuelle sammenføyningsmetoder som sveising, liming og mekanisk sammenføyning

3c	kunne utføre avsponende bearbeiding av termoplast som skjæring, boring, dreiing og fresing

3d	kunne kontrollere arbeidet etter gitte kvalitetskrav

3e	kunne velge riktig mengde materialer

3f	kunne utføre arbeidet på en forskriftsmessig måte og ta hensyn til helse, miljø og sikkerhet i arbeidet

Mål 4
Elevene skal kunne framstille produkter i armert herdeplast og kunne bruke sikkerhets- og verneutstyr

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne utføre råvarekontroll etter beskrevne prosedyrer, kunne kontrollere rutinemessig kontroll av de klimatiske forhold i produksjonslokalene og kunne preparere former for produksjon

4b	kunne bruke og vedlikeholde produksjonsutstyr som lamineringsverktøy og ulike typer luftdrevne kappe-, slipe- og pusseverktøy

4c	kunne bygge opp et laminat etter spesifikasjon og kunne kontrollere godstykkelse, armeringsprosent og katalysatortilseting

4d	kunne kontrollere eget arbeid ved bruk av aktuelt måleverktøy 

4e	kunne gjøre rede for krav til kalibrering av måleverktøy

4f	kunne forklare og etterleve sikkerhets- og verneregler for faget og kunne håndtere stoffer på en forskriftsmessig måte

Mål 5
Elevene skal kunne reparere og kontrollere produkter i armert herdeplast

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kunne vurdere skader i produkter av armert herdeplast 

5b	kunne utføre det nødvendig forarbeidet etter skadens omfang og kunne lage hjelpeform

5c	kunne gjenoppbygge laminat med samme egenskaper som grunnmaterialet

5d	kunne velge riktig mengde materialer

5e	kunne utføre etterarbeid og kunne kontrollere arbeidet etter gjeldende krav og normer

5f	kunne bruke aktuelt verneutstyr

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner 	utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs I plastfag

Felles allmenne fag

Årstimer

(gjennomsnitt 
 uketimer)

Norsk | 75 | 2
Engelsk | 75 | 2
Samfunnslære | 75 | 2
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Materiallære | 112 | 3
Produksjonsteknologi | 150 | 4
Fysiske elementer | 75 | 2
Tegning og tegningslesing | 75 | 2
Bearbeidingsteknikk | 522 | 14
Valgfag | 75 | 2
Til sammen | 1309 | 35

1.2	Moduler i videregående kurs I plastfag

Fag | Moduler | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Materiallære | Modul 1:  Alle mål i faget. | 112 | 3
Produksjonsteknologi | Modul 2:  Alle mål i faget. | 150 | 4
Fysiske elementer | Modul 3:  Alle mål i faget. | 75 | 2
Tegning og tegningslesing | Modul 4:  Alle mål i faget. | 75 | 2
Bearbeidingsteknikk | Modul 5:  Mål 1. | 150 | 4
| Modul 6:  Mål 2 og 3. | 186 | 5
| Modul 7:  Mål 4 og 5 | 186 | 5

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller 	enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs I plastfag.

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.		Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.		Alle studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som 	eksamensfag.

3.		Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.

4.		Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.

5.		Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.		Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.

7.		Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt 	av departementet.

B.		Eksamen på videregående kurs I plastfag

	Studieretningsfag: 	Alle elever skal opp til tverrfaglig eksamen hvor alle studieretnings-		fagene inngår. Eksamensoppgaven utarbeides lokalt etter sentrale 		retningslinjer.

		Allmenne fag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles allmenne 		fag.

		Eksamensform:	I studieretningsfag: skriftlig
			I felles allmenne fag: se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.