Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Ortose/Protesemakerfaget Andre År
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

5

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Andre års opplæring i bedrift
Ortose- og protesemakerfaget

Særløp

Oslo, oktober 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter modulene for særløp, andre års opplæring i bedrift for ortose- og protesemakerfaget.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 7. oktober 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.3	Kompetanse	1
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for 2. års opplæring i bedrift for ortose- og	3
	protesemakerfaget	3
2.2	Materialer	4
2.3	Verktøy og maskiner	4
2.4	Reparasjon	5
2.5	Tilvirking	5
2.6	Bedriftslære	6
Kapittel 3:	Vurdering	8
3.1	Hvorfor vurdering?	8
3.2	Hva skal vurderes?	8
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	8
Vedlegg 1
Moduler i 2. års opplæring i bedrift for ortose- og protesemakerfaget	9

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Hippokrates, 460 - 377 f.Kr, regnes som skaperen av ortopedi. Det er funnet proteser og ortoser i Egyptiske kongegraver fra denne tiden. Ortopediteknikk er den delen av ortopedien som består i å lage og tilpasse ortopediske hjelpemidler. Ortopediske hjelpemidler er et felles-uttrykk for å erstatte eller gjenopprette tapt funksjon i en bevart legemsdel i bevegelsesorganene.

Selv om ortopediske hjelpemidler er blitt laget gjennom århundrer, ble produksjonen først satt i system etter første verdenskrig. De mange krigsskadde trengte da ortopediske hjelpemidler.
Utviklingen av faget var noe forskjellig i de enkelte land. I Norge og Tyskland var det kirurgiske instrumentmakere som fikk i oppdrag å lage hjelpemidler. Den senere utviklingen av faget i Norge bar preg av at tyskerene kom hit og startet forretninger. Den første svenneprøveplakaten, som var en ren kirurgisk instrumentmaker-prøve, ble satt opp i 1918.
Tidligere var det kun yrkesskadde som fikk dekket utgifter til hjelpemiddelet, men i 1959 fikk vi nåværende lov som gir alle krav på dekning av ortopediske hjelpemidler.

I 1971 kom lov om proteseteknikere (nå ingeniører) og om omsetning av ortopediske hjelpe-midler. Samtidig ble det bestemt at lærlingloven skulle gjelde for protesemontører/ortopediteknikere (etter Reform 94 ortose- og protesemakere).

1.2	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

2. års opplæring i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for ortose- og protesemakerfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 

1.3	Kompetanse

Fagbrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge fagprøve i ortose- og protesemakerfaget.
Etter bestått fagprøve utstedes fagbrev.
Yrkesbetegnelse:	ortose- og protesemaker.
Fagbetegnelse: 	ortose- og protesemakerfaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og 1. års oppl. i bedrift

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og 1. års opplæring i bedrift for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for 2. års opplæring i bedrift for ortose- og 
	protesemakerfaget

Lærlingene skal

	kunne bruke grunnleggende teknikker ved framstilling av ortopediske hjelpemidler

	kunne velge materialer, verktøy og utstyr som brukes for å utvikle ulike ortopediske hjelpemidler

	kunne bruke verneutstyr

	kunne sikre produktivitet og kvalitet ved å vise orden, renslighet og nøyaktighet i arbeidet

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse

	kunne velge materialer, redskaper og arbeidsmetoder som tar hensyn til det indre og ytre miljø

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver

	kunne arbeide selvstendig og planmessig, men også vise evne og vilje til å kunne samarbeide med andre

	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne følge lover og forskrifter som gjelder for faget

	kunne arbeide i samsvar med etiske normer som gjelder for faget og bransjen

	kunne vise kreativitet i utførelsen av arbeidet og kunne ivareta fagets estetiske krav

	ta ansvar for egen læring

	kjenne til fagmiljøet og kunne videreføre håndverkstradisjoner knyttet til faget

	kjenne fagets betydning i samfunnet både nasjonalt og internasjonalt

2.2	Materialer

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om og kunne behandle materialer på en måte som tar hensyn til helse, miljø og sikkerhet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne velge ut riktig materiale ut fra ønsket kvalitet i sluttproduktet

1b	kjenne egenskapene til de materialene som brukes til plaststøpning 

1c	kunne bruke riktige klebestoffer ut fra materialtype og -egenskap

1d	kunne begrunne materialvalget ut fra krav til holdbarhet, slitestyrke og smidighet

1e	kunne utnytte materialene fornuftig og økonomisk

1f	kjenne de kjemiske sammensetningene i stoffer og materialer som brukes og deres produktmerking

1g	kunne behandle og lagre helsefarlige stoffer i henhold til sikkerhets- og miljøforskrifter

2.3	Verktøy og maskiner

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om og kunne bruke aktuelle verktøy og maskiner under produksjonsprosessen

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne til og kunne velge riktig håndverktøy ut fra arbeidsoperasjon

1b	kunne slipe og sette opp en kniv

1c	kunne slipe og sette opp et bor

1d	kunne stille inn og bruke et sveiseapparat

1e	kunne betjene en fresemaskin og kunne velge riktig fres

1f	kunne bruke maskiner og kunne foreta daglig vedlikehold og justeringer

1g	kunne bruke verneutstyr forskriftsmessig

1h	kunne bruke riktige arbeidsstillinger

1i	ha kunnskaper om fagrettet databruk og kunne bruke bedriftens dataustyr relatert til eget arbeidsområde

2.4	Reparasjon

Mål 1
Lærlingene skal kunne reparere ortopediske hjelpemidler i henhold til forskrifter for helse, miljø og sikkerhet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne vurdere skadens omfang

1b	kunne velge materialer, verktøy og teknikker som er tilpasset den reparasjonen som skal utføres

1c	kunne bytte ut deler i ortopediske hjelpemidler og utvise orden, renslighet og nøyaktighet i arbeidet

1d	kunne justere og tilpasse ortopediske hjelpemidler under ledelse av ortopediingeniør

2.5	Tilvirking

Mål 1
Lærlingene skal kunne tilvirke ortopediske hjelpemidler og ta hensyn til helse, miljø og sikkerhet under arbeidet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne fylle og flekke en gipsnegativ

1b	kunne kopiere og overflatebehandle gips

1c	kunne bruke personlig verneutstyr ved kopiering med abformer

1d	kjenne prinsippene for oppbygging av hjelpemidler

1e	kunne følge de biomekaniske prinsippene som gjelder for oppsetting av et hjelpemiddel

1f	under ledelse av ortopediingeniør kunne vurdere valg av tekniske finesser på hjelpemiddelet ut fra pasientens ønsker

1g	kunne bruke sine kreative evner til å finne den beste løsningen ut fra pasientens behov i samarbeid med ortopediingeniør

1h	kunne bruke forskjellige støpemetoder og -teknikker, herunder plaststøping

1i	kunne sveise pvc-bager til større støpeoperasjoner og ivareta kravet til helse, miljø og sikkerhet i arbeidet

1j	kunne trekke mykhylser og prøvehylser

2.6	Bedriftslære

Mål 1 
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	kunne forklare på en enkel måte hvordan bedriften er organisert

1c	ha kunnskaper om bedriftens arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles, og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1d	kjenne til og etterleve kravene i bedriftens system for internkontroll og kvalitetssikring

1e	ha kjennskap til bedriftens plass i lokalsamfunnet og bransjens deltagelse nasjonalt og internasjonalt

1f	være kjent med hvordan beslutninger tas i bedriften

1g	kjenne bedriftens krav til pasientbehandling og kunne ivareta dette i det daglige arbeidet

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt, og hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste lederes arbeidsoppgaver og ansvarsområde

2c	kjenne de kravene som stilles til arbeidstakerne i bedriften, og kunne etterleve disse i det daglige arbeidet

2d	ha kjennskap til arbeidsmiljøloven med tilhørende forskrifter

2e	ha kjennskap til planer og tiltak når det gjelder bedriftens interne arbeidsmiljø

2f	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2g	kunne bruke hjelpemidler som informasjonsteknologi

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fagprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til fagprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av fagprøve.
Vedlegg 1

Moduler i 2. års opplæring i bedrift for ortose- og protesemakerfaget

Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1:	Materialer

Kapittel 2.2
Mål 1.

15%

Modul 2:	Verktøy og maskiner

Kapittel 2.3
Mål 1.

20%

Modul 3:	Reparasjon

Kapittel 2.4
Mål 1.

20%

Modul 4:	Tilvirking

Kapittel 2.5
Mål 1.

40%

Modul 5:	Bedriftslære

Kapittel 2.6
Mål 1 og 2.

5%

Til sammen | | 100%

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.