Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Optronikerfaget
Last saved by: kak

12

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Opplæring i bedrift
Optronikerfaget- J026

Oslo, april 2004
Læringssenteret

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under Opplæringsloven 

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

I brev av 30.08.01 endret Utdannings- og forskningsdepartementet fag- og yrkesbetegnele for optisk geodetisk instrumentmaker. Ny fagbetegnelse er optronikerfaget. Ny yrkesbetegnelse er optronik Denne læreplanen omfatter studieretning for mekaniske fag opplæring i bedrift for optronikerfaget. 

Læreplanen er fastsatt av Utdannings-og forskningsdepartementet med hjemmel i lov av 17. juli 1998 nr. 61 om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova) §3-4.

Læreplanen trer i kraft fra 05.04.2004. 

Oslo 05.04.2004

Læringssenteret

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for optronikerfaget	3
2.2	Helse, miljø og sikkerhet	4
2.3	Optikk og reparasjonsteknikk	5
2.4	Elektronikk	7
2.5	Informasjonsteknologi	8
2.6	Bedriftslære	8
Kapittel 3:	Vurdering	10
3.1	Hvorfor vurdering?	10
3.2	Hva skal vurderes?	10
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	10
Vedlegg 1
Moduler i opplæring i bedrift for optronikerfaget	11

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Optronikerfaget er et gammelt fag som har lange tradisjoner både i inn- og utland. Lysets natur og måten det forplanter seg på har opptatt vitenskapsmenn gjennom århundrer. I det 17. århundre ble det introdusert lover og teorier som har hatt stor betydning for faget.

Geodetisk matematisk instrumentmakerfaget, som var det tidligere navnet på faget, var for-gjenger til arbeid på brilleoptikk. Brilleoptikk ble skilt ut som eget fag i 1945 og Norges Optikerforbund ble dannet.

Forsvaret har stått for hovedtyngden av opplæringen av geodetisk matematiske instrument-makere fra slutten av 1940-årene og fram til slutten av 1960-årene. I dag er det stort sett tidligere elever fra forsvarets skoler som ivaretar faget.

Optronikerfaget er fortsatt et meget allsidig fag som spenner over flere fagområder. Bearbeiding av stål, metaller, tre og kunststoffer er nødvendig for framstilling, reparasjon og tilpasning av instrumenter. I tillegg er det også nødvendig med gode kunnskaper i optikk, elektro og EDB for å tilfredsstille dagens krav til feilsøking, kalibrering og justering.

Optronikerfaget er et håndverksfag. Moderne teknologi har i hovedsak overtatt produksjonen av optisk geodetiske instrumenter. Det stilles krav til fagarbeiderens kunnskaper og ferdigheter for å kunne drive montasje og service på ulike instrumenter. Dessuten stilles det krav til fagarbeiderens tålmodighet, nøyaktighet og formsans.

Kundegrunnlaget varierer fra enkeltpersoner til store private og offentlige bedrifter som krever en rask og effektiv service på verksted eller ute hos kunden. Fagarbeideren må derfor kunne behandle kunder i henhold til bedriftens krav til kundebehandling.

En optroniker må kunne arbeide selvstendig og være med på å utforme sin arbeidsdag. På grunn av sin allsidighet er optisk geodetiske instrumentmakere ettertraktede også i andre bransjer.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i optronikerfaget må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I elektromekaniske fag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for optronikerfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år.

1.4	Kompetanse

Svennebrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge svenneprøve i optronikerfaget.
Etter bestått svenneprøve utstedes svennebrev. 
Yrkesbetegnelse:	optroniker.
Fagbetegnelse: 	optronikerfaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for optronikerfaget

Lærlingene skal

	kunne velge, bruke og vedlikeholde aktuelle verktøymaskiner og utstyr

	kunne velge materialer, verktøy og utstyr som er tilpasset arbeidsoppgaven som skal utføres og kunne begrunne sine valg

	ha kjennskap til de materialer som benyttes i aktuelle instrumenter og kunne utnytte materialer økonomisk

	kunne lage enkle reservedeler etter tegninger

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljø

	kunne arbeide selvstendig, men også vise evne og vilje til å samarbeide på tvers av faggrenser

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om utførte arbeidsoppgaver

	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi

	kunne vise en adferd som fremmer likestilling og likeverd

	kunne planlegge gjennomføre og kontrollere eget arbeid i samsvar med gjeldende kvalitets- og sikkerhetskrav

	kunne følge lover og forskrifter som gjelder for faget

	kunne følge de etiske normer som gjelder for faget

	kunne yte god service overfor kunder

	kunne vise kreativitet ved utførelsen av arbeidet

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne bransjens og fagets betydning i samfunnet

	kjenne fagets tradisjon, egenart og framtidige utviklingsmuligheter

	kjenne egen plassering og funksjon i bedriften

	ha kunnskaper om bedriftens oppgaver lokalt, nasjonalt og internasjonalt

	kjenne til de faktorer som kan påvirke bedriftens lønnsomhet og kvalitetskrav

2.2	Helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Lærlingene skal utføre arbeidet på en måte som ikke er til skade for egen og andres helse og sikkerhet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne etterleve helse-, miljø- og sikkerhetsbestemmelser

1b	kjenne og etterleve kravene i bedriftens system for internkontroll 

1c	kunne bruke aktuelt verneutstyr etter gjeldende krav og produktinformasjon

1d	kunne gjøre rede for helsefaren ved arbeid med løsemidler og kjemiske stoffer og kunne iverksette forebyggende tiltak

1e	kjenne til og kunne bruke bedriftens brannslokkingsutstyr

1f	kunne bruke datablader (produktdatablader) i det daglige arbeidet

1g	kunne unngå farlige situasjoner ved bruk av bedriftens maskiner og utstyr

Mål 2
Lærlingene skal kunne utføre arbeidet på en måte som ikke er til skade for det indre og ytre miljø

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne behandle farlige stoffer på forsvarlig måte og kjenne konsekvensebe av uforsvarlig håndtering

2b	kjenne til nødvendigheten av god ventilasjon, godt lys, avtrekk og støydemping

2c	kjenne til arbeidsmiljøloven og verneforskrifter som er aktuelle for bransjen

2d	kunne ivareta arbeidsmiljøet ved å foreta daglig og periodisk vedlikehold av maskiner og utstyr

2e	kjenne de belastningsskader som kan oppstå i arbeidet og kunne arbeide på en ergonomiske riktig måte 

2f	kjenne verdien av et godt psykososialt arbeidsmiljø

2g	ha kjennskap til planer og tiltak når det gjelder bedriftens interne arbeidsmiljø

2.3	Optikk og reparasjonsteknikk

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om geometrisk optikk og bølgelære

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	ha kjennskap til hvordan lys forplanter seg i forskjellige medier

1b	vite hvordan elektromagnetiske bølger påvirker lysgjennomgangen i optiske medier

1c	kunne forklare hvordan lys og bilde overføres i fiberoptikk

1d	kunne forklare lysets polarisasjon og egenskaper

1e	kjenne til okular- og objektivtyper i aktuelle instrumenter

1f	kunne forklare strålegangen i aktuelle prismer og prismesystemer

1g	kjenne til øyets oppbygning og funksjon

Mål 2
Lærlingene skal kjenne til optiske diagrammer og beregninger og kunne skifte ut optikk som ikke tilfredsstiller gitte spesifikasjoner

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne forstå overflatebehandlingens betydning for lysgjennomgangen i optiske elementer

2b	kjenne til refleksjons- og brytningslovenes betydning for bildedannelsen i et instrument

2c	kjenne årsaken til sfæriske og kromatiske feil og hvilken betydning disse har for billed-dannelsen, og kunne utbedre feilene 

2d	kjenne til konkave og konvekse linser og vite hvordan lysgjennomgangen er i disse

2e	ha kjennskap til forskjellige optiske parametre på aktuelle instrumenter og hvilken betydning disse har for instrumentets ytelse og spesifikasjoner

2f	kunne forklare forskjellen på nærsynthet og langsynthet og hvordan stereoskopisk syn oppstår

2g	kjenne virkemåten til og bruksområder for aktuelle lasere og kjenne sikkerhets-bestemmelsene som gjelder for disse

Mål 3
Lærlingene skal ha kunnskaper om og kunne feilsøke på, kontrollere, reparere, montere og justere optiske og geodetiske instrumenter

Hovedmomenter
Lærlingene skal

3a	ha kjennskap til de aktuelle instrumenters bruksområde og behandlingsmåte

3b	vite hvordan ytre forhold påvirker instrumentenes virkemåte, funksjon og nøyaktighet

3c	kunne lokalisere eventuelle feil i instrumentet, eller dets komponenter ved hjelp av feilsøking

3d	kunne demontere og reparere de optiske, elektroniske og mekaniske komponenter med påfølgende montering og justering

3e	kunne bruke riktige rensemidler og rengjøringsutstyr for optiske, elektroniske og mekaniske deler og komponenter

3f	kunne sammenføye optiske og mekaniske komponenter og kombinasjoner av disse

2.4	Elektronikk

Mål 1
Lærlingene skal kunne feilsøke på og kunne reparere elektronikken i optiske og geodetiske instrumenter

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne gjøre rede for oppbygningen av og virkemåten til analoge kretser i strømforsyninger, små signalforsterkere, filtere og oscillatorer

1b	kunne feilsøke på aktuelle instrumenter, kunne måle elektroniske signaler ved hjelp av skjema, diagrammer og relevante måleinstrumenter og kunne vurdere måleresultatene i forhold til funksjon 

1c	kunne bytte ut analoge og digitale komponenter og kunne kalibrere og justere disse

1d	kunne koble sammen enkeltdeler til en sammensatt funksjon

1e	kjenne til faremomenter som kan oppstå ved reparasjon og håndtering av instrumenter

Mål 2
Lærlingene skal kunne utføre service på aktuelle digitale optiske og geodetiske instrumenter

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne gjøre rede for oppbygningen av og virkemåten til grunnleggende digitale systemer som inneholder logiske programmerbare kretser, hukommelse, indikatorer, mikro-prosessorer, bussystemer, inn- og utenheter og programmer

2b	kunne koble sammen enkeltdeler til en sammensatt funksjon, kunne måle og vurdere funksjonen i henhold til spesifikasjon

2c	kunne vurdere måleresultater med hensyn til reparasjon av digitale moduler, program-merbare kretser, mikroelektronikk og pulstekniske kretser

2d	kunne bruke riktig verneutstyr og kunne forebygge farer på helse og miljø ved utførelsen av arbeidet

2.5	Informasjonsteknologi 

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om og kunne bruke informasjonsteknologi i arbeidet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne til muligheter og begrensninger ved datautstyr i det daglige arbeidet

1b	kjenne til og kunne bruke aktuelle programmer for feilsøking på, kalibrering og justering av instrumenter

1c	kjenne til og kunne bruke programmer for dokumentasjon og rapportering

1d	kunne hente fram aktuell informasjon ved bruk av tilgjengelig informasjonsteknologi

2.6	Bedriftslære

Mål 1 
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	kunne forklare på en enkel måte hvordan bedriften er organisert

1c	ha kunnskaper om bedriftens arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles, og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1d	kjenne og etterleve kravene i bedriftens system for kvalitetssikring

1e	ha kjennskap til bedriftens plass i lokalsamfunnet og bransjens deltagelse nasjonalt og internasjonalt

1f	være kjent med hvordan beslutninger tas i bedriften

1g	kjenne bedriftens krav til kundebehandling og kunne ivareta dette i det daglige arbeidet

1h	kjenne til hvordan klager skal håndteres 

1i	kjenne til hvordan bedriften vurderer sin lønnsomhet
1j	vite hvordan bruk av arbeidstid og materialer påvirker kostnadene til de ferdige produktene

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt og hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområde

2c	kjenne de kravene som stilles til arbeidstakerne i bedriften, og kunne etterleve disse i det daglige arbeidet

2d	kjenne møterutinene på arbeidsplassen

2e	kjenne til tariff- og arbeidsavtaler for bransjen

2f	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2g	kunne bruke aktuelle kontortekniske hjelpemidler.

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom svenneprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til svenneprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av svenneprøve.

Vedlegg 1

Moduler i opplæring i bedrift for optronikerfaget

Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1:	Helse, miljø og sikkerhet

Kapittel 2.2
Mål 1 og 2.

5%

Modul 2:	Optikk og reparasjonsteknikk

Kapittel 2.3
Mål 1.

10%

Modul 3:	Optikk og reparasjonsteknikk

Kapittel 2.3
Mål 2.

15%

Modul 4:	Optikk og reparasjonsteknikk

Kapittel 2.3
Mål 3.

30%

Modul 5:	Elektronikk

Kapittel 2.4
Mål 1.

15%

Modul 6:	Elektronikk

Kapittel 2.4
Mål 2.

15%

Modul 7:	Informasjonsteknologi

Kapittel 2.5
Mål 1.

5%

Modul 8:	Bedriftslære

Kapittel 2.6
Mål 1 og 2.

5%

Til sammen | | 100%

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.