Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Nautisk Instrumentmakerfaget
Last saved by: kak

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Opplæring i bedrift
Nautisk instrumentmakerfaget

Oslo, august 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for nautisk instrumentmakerfaget.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 15. august 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for nautisk instrumentmakerfag	3
2.2	Helse, miljø og sikkerhet	4
2.3	Tegning og skjemalesing	4
2.4	Verktøymaskiner og håndverktøy	5
2.5	Oceanografiske instrumenter	5
2.6	Nautiske navigasjonsinstrumenter	6
2.7	Skipsmagnetkompass og peileskiver	7
2.8	Bedriftslære	8
Kapittel 3:	Vurdering	10
3.1	Hvorfor vurdering?	10
3.2	Hva skal vurderes?	10
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	10
Vedlegg 1
Moduler i opplæring i bedrift for nautisk instrumentmakerfaget	11

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Nautisk instrumentmakerfaget er et gammelt fag. Det kom til Norge samtidig med brille-optikken. Johan C. Krohn fikk 27. oktober 1865 borgerskap som optikus og mekanikus (nautisk instrumentmaker). Han baserte sin produksjon på salg av instrumenter til skipsindustrien. Kompasset som instrument er enda eldre, fra 1300-tallet.

Faget har utviklet seg fra å være et fag som baserer seg på produksjon til skipsindustrien til et fag som baserer seg på konstrukjon og produksjon av nautiske og oceanografiske instrumenter. Et nautisk instrument brukes til navigasjon, mens et oceanografisk instrument brukes i hovedsak i havforskningen. De ulike instrumentene brukes i oljeindustrien, innen havforskning og i skipsindustrien. Instrumentene er både mekaniske, mekanisk-elektriske og elektroniske.

En nautisk instrumentmaker produserer og reparerer slike instrumenter. Nautiske instrument-makere er ettertraktede fagarbeidere og arbeider i dag innenfor sjøforsvar, på forsknings-
institusjoner og i oljeindustrien.

Nautisk instrumentmakerfaget er et meget allsidig fag som stiller store krav til fagarbeiderens nøyaktighet og selvstendighet. En nautisk instrumentmaker vil møte nye utfordringer og få nye oppgaver i takt med den stadige utviklingen som skjer med nautiske og oceanografiske instrumenter. En nautisk instrumentmaker kan praktisere yrket på alle 7 hav.

Faget ble lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet 24. juli 1956.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i nautisk instrumentmakerfaget må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I maskinfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for nautisk instrumentmakerfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 

1.4	Kompetanse

Svennebrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge svenneprøve i nautisk instrumentmakerfaget.
Etter bestått svenneprøve utstedes svennebrev. 
Yrkesbetegnelse:	nautisk instrumentmaker.
Fagbetegnelse: 	nautisk instrumentmakerfaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for nautisk instrumentmakerfag

Lærlingene skal

	kunne velge, bruke og vedlikeholde maskiner 

	kunne velge materialer, verktøy og utstyr som er tilpasset arbeidsoppgavene som skal utføres, og kunne begrunne sine valg

	kunne arbeide effektivt og kunne tilpasse tempo i forhold til arbeidsoppgavene

	kunne utvise orden under utførelse av arbeidet

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljø

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver

	kunne arbeide selvstendig og planmessig, men også vise evne og vilje til samarbeid

	kunne arbeide sammen med andre på tvers av faggrenser

	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne utføre arbeidet grundig og nøyaktig, og med stolthet for faget

	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver i henhold til gitte kvalitetskrav

	kunne følge lover og forskrifter som gjelder for faget

	kunne arbeide i samsvar med etiske normer som gjelder for faget og bransjen, og den betydning dette har for fagets omdømme

	kunne vise kreativitet i utførelsen av arbeidet

	vise evne til å ivareta fagets estetiske krav

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne fagets tradisjoner, egenart og framtidige utviklingsmuligheter

	ha kunnskaper om bedriftens oppgaver lokalt, nasjonalt og internasjonalt

2.2	Helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Lærlingene skal kunne ivareta helse, miljø og sikkerhet på arbeidsplassen ved å følge gjeldende lover og forskrifter

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne til og kunne etterleve kravene i bedriftens internkontrollsystem

1b	kunne bruke verneutstyr etter gjeldende krav og forskrifter

1c	kjenne helsefaren ved arbeid med løsemidler og kjemiske stoffer og kunne bruke produktdatablader i arbeid med farlige stoffer

1d	kjenne til ulike faktorer som påvirker det indre og ytre miljø på arbeidsplassen

1e	kjenne til farene ved bruk av teknisk utstyr og kunne bruke utstyret på en måte som hindrer at farlige situasjoner oppstår

1f	kjenne til arbeidsmiljøloven og verneforskrifter som er aktuelle for bransjen

1g	ha kjennskap til planer og tiltak når det gjelder bedriftens interne arbeidsmiljø

2.3	Tegning og skjemalesing

Mål 1
Lærlingene skal kunne lese og utarbeide aktuelle tegninger og skjemaer

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	ha kjennskap til norske og internasjonale standarder for tegninger

1b	kunne tolke og lese aktuelle symboler i tegninger

1c	kjenne til ulike internasjonale målesystemer

1d	kunne utarbeide aktuelle tegninger og skisser av maskintekniske konstruksjoner med detaljer etter gjeldende standard

1e	kunne bruke tilgjengelig utstyr for data-assistert konstruksjon (DAK) til å utarbeide tegninger og skjemaer

2.4	Verktøymaskiner og håndverktøy

Mål 1
Lærlingene skal kunne bruke bedriftens håndverktøy og verktøymaskiner

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne bruke de mest vanlige håndverktøy for boring, saging, filing, sliping, gjenge-skjæring, brotsjiing og montering i forbindelse med finmekanisk arbeid

1b	kunne bruke aktuelle måleverktøy til kontroll av finmekaniske komponenter

1c	kunne bruke verktøymaskiner som dreiebenk, fresemaskin, boremaskin, slipemaskin, graveringsmaskin og tynnplateverktøy

2.5	Oceanografiske instrumenter

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om og kunne tilvirke og reparere oceanografiske instrumenter

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne gjøre rede oppbygningen av og virkemåten til aktuelle oceanografiske instrumenter som brukes til forskning

1b	kjenne egenskapene til aktuelle materialer som brukes i oceanografiske instrumenter

1c	kjenne til konsekvenser ved feil bruk og sammensetning av materialer i oceanografiske instrumenter

1d	kjenne bruksområder for og virkemåten til ulike typer vannhentere

1e	kunne tilvirke og reparere vannhentere etter produksjonstegning

1f	kjenne bruksområder for og virkemåten til ulike typer vannstrømmålere
1g	kunne tilvirke og reparere en vannstrømmåler etter produksjonstegning og skjema

1h	kjenne bruksområder for og virkemåten til wirer og kjettinglengdemålere

1i	kjenne bruksområder for og virkemåten til ulike typer bunnprøveinstrumenter

1j	kunne tilvirke og reparere bunnprøveinstrumenter etter tegning og skjema

2.6	Nautiske navigasjonsinstrumenter

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om og kunne reparere nautiske navigasjonsinstrumenter

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	ha kunnskaper om og kunne etterleve myndighetenes krav til navigasjonsinstrumenter

1b	kjenne de forskjellige materialers påvirkning på ulike nautiske navigasjonsinstrumenter

1c	kunne feilsøke på nautiske navigasjonsinstrumenter

1d	kunne tilvirke reservedeler til navigasjonsinstrumenter

1e	kunne forklare oppbygningen av og virkemåten til hovedkomponentene i magnetkompass, logger, peilskiver, sekstanter og azimuthringer

1f	ha kjennskap til ulike loggtyper som doppler og slepelogg)

1g	kunne reparere ulike typer skipsmagnetkompass og kunne korrigere disse ombord

1h	kunne reparere en elektromekanisk skipslogg

1i	ha kjennskap til bruksområdet for og virkemåten til sekstanter

1j	kunne reparere aktuelle typer peilskiver

1k	kunne reparere aktuelle typer azimuthringer

2.7	Skipsmagnetkompass og peileskiver

Mål 1
Lærlingene skal kunne konstruere og tilvirke skipsmagnetkompass med tilhørende peileskive 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	ha kunnskaper om og kunne etterleve gjeldende krav til konstruksjoner

1b	kunne gjøre rede for valg av materialer for tilvirkning av kompass og peileskiver

1c	kjenne til ulike metoder for sammenføyning av kompasser med tilhørende utstyr

1d	ha kunnskaper om ulike væsketypers egenskaper og deres innvirkning på kompasset

1e	kunne montere flottør med kompassrose

1f	kunne forklare betydningen av kompassrosens innstillingstid (svingtid) i forhold til bruksområdet

1g	kunne montere ulike kardangoppheng med knivlagre, rullelagre og gummioppheng og kunne begrunne valg av opphengsmetode

1h	kunne gjøre rede for flindersbarens innvirkning på kompasset

1i	kunne gjøre rede for kvadrantkulens betydning for og innvirkning på kompasset

1j	kjenne korreksjonsmagneters plassering i kompasstativet og betydning for kompassets innstilling

1k	kunne dele inn en glassring i 360 grader

1l	kunne forklare peileskivens virkemåte og bruksområde

1m	kunne montere et komplett kompasstativ med natthus

1n	kunne tilpasse peileskiven til kompasset

2.8	Bedriftslære

Mål 1 
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	kunne forklare på en enkel måte hvordan bedriften er organisert

1c	ha kunnskaper om bedriftens arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles, og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1d	kjenne og etterleve kravene i bedriftens system for kvalitetssikring

1e	ha kjennskap til bedriftens plass i lokalsamfunnet og bransjens deltagelse nasjonalt og internasjonalt

1f	være kjent med hvordan beslutninger tas i bedriften

1g	kjenne bedriftens krav til kundebehandling og kunne ivareta dette i det daglige arbeidet

1h	kjenne til hvordan klager skal håndteres 

1i	kjenne til hvordan bedriften vurderer sin lønnsomhet

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt, og hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområde

2c	kjenne de kravene som stilles til arbeidstakerne i bedriften, og kunne etterleve disse i det daglige arbeidet

2d	kjenne til tariff- og arbeidsavtaler for bransjen

2e	kjenne møterutinene på arbeidsplassen

2f	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2g	kunne bruke hjelpemidler som telefon, telefaks, informasjonsteknologi o.l.

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom svenneprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til svenneprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av svenneprøve.
Vedlegg 1

Moduler i opplæring i bedrift for nautisk instrumentmakerfaget

Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1:	Helse, miljø og sikkerhet

Kapittel 2.2
Mål 1.

5%

Modul 2:	Tegning og skjemalesing

Kapittel 2.3
Mål 1.

10%

Modul 3:	Verktøymaskiner og håndverktøy

Kapittel 2.4
Mål 1.

20%

Modul 4:	Oceanografiske instrumenter

Kapittel 2.5
Mål 1.

20%

Modul 5:	Nautiske navigasjonsinstrumenter

Kapittel 2.6
Mål 1.

20%

Modul 6:	Skipsmagnetkompass og 				peileskive

Kapittel 2.7
Mål 1.

20%

Modul 7:	Bedriftslære

Kapittel 2.8
Mål 1 og 2.

5%

Til sammen | | 100%

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.