Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Maskinarbeiderfaget
Last saved by: kak

6

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Opplæring i bedrift
Maskinarbeiderfaget

Oslo, april 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for maskinarbeiderfaget.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 27. april 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for maskinarbeiderfaget	3
2.2	Materialer, verktøy og småmaskiner	4
2.3	Universalfresing	5
2.4	Dreiing	6
2.5	Rund- og plansliping	6
2.6	Boring	7
2.7	Styrte verktøymaskiner	8
2.8	Bedriftslære	8
Kapittel 3:	Vurdering	10
3.1	Hvorfor vurdering?	10
3.2	Hva skal vurderes?	10
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	10
Vedlegg 1
Moduler i opplæringen i bedrift for maskinarbeiderfaget	11

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Maskinarbeiderfaget er ett av de eldste fagene vi har i Norge. Maskinarbeiderfaget var opp-rinnelig delt inn i fire fagområder som gav hvert sitt fagbrev. I dag er de fire fagområdene slått sammen til ett fag. Dette vil medføre at framtidige fagarbeidere får bredere kompetanse og dermed kan utføre flere arbeidsoppgaver i bedriften. Dette gir dessuten bedre muligheter til å skaffe seg arbeid etter endt opplæring.

En maskinarbeider bearbeider detaljer av ulike materialer ved hjelp av manuelle og styrte verktøymaskiner. En maskinarbeider vil også kunne delta i utvikling av nye produkter og produksjonsprosesser i samarbeid med andre.

Med samfunnets nye teknologi har hverdagen blitt lettere for maskinarbeideren. Arbeidet er ikke lenger så fysisk anstrengende, fordi maskiner i dag har tatt over mange av de arbeidsoppgavene som maskinarbeideren tidligere måtte gjøre manuelt. Store krav til produktkvalitet og nøyaktig-het har ført til økt bruk av automatiserte maskiner og datautstyr. De maskinerte detaljene inngår ofte som deler i motorer, maskiner, verktøy og rullerende materiell av ulike typer.

Maskinarbeideren arbeider i dag innenfor en rekke virksomheter som f.eks. kjemisk og mekanisk industri, oljevirksomhet, skipsbygging, treforedling. Arbeidsoppgavene varierer fra sted til sted og mellom bransjene avhengig av produksjon, maskinutrustning, arbeidsfordeling og organisa-sjonsform. En faglært maskinarbeider vil kunne få arbeid i store og små bedrifter, som ofte er høyt spesialiserte ved framstilling av nye produkter for mekanisk industri, og i verksteder for vedlikehold av utstyr i annen industri.

Maskinarbeideren må kunne arbeide selvstendig og kunne planlegge hvordan et arbeidsoppdrag skal gjennomføres. Det stilles også krav til fagarbeideren med hensyn til samarbeid med andre i bedriften.

Maskinarbeiderfaget ble godkjent som fag under lov om fagopplæring i arbeidslivet i 1951.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i maskinarbeiderfaget må søkeren normalt ha bestått videre-gående kurs I maskinfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for maskin-arbeiderfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 

1.4	Kompetanse

Fagbrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge fagprøve i maskinarbeiderfaget.
Etter bestått fagprøve utstedes fagbrev.
Yrkesbetegnelse:	maskinarbeider.
Fagbetegnelse: 	maskinarbeiderfaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for maskinarbeiderfaget

Lærlingene skal

	kunne velge, bruke og vedlikeholde maskiner og utstyr

	kunne velge og bruke skjæremidler og oljer på maskiner og utstyr

	kunne velge materialer, verktøy og utstyr som er tilpasset arbeidsoppgavene

	kunne utnytte ressursene økonomisk

	kunne velge og bruke riktig måleutstyr

	kunne arbeide effektivt og kunne tilpasse tempo i forhold til arbeidsoppgavene

	kunne bruke verneutstyr

	kunne holde arbeidsplassen ren og kunne utvise orden under utførelsen av arbeidet

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljø

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om utførte arbeidsoppgaver

	kunne arbeide selvstendig, men også vise evne og vilje til å kunne samarbeide med andre på tvers av faggrenser

	kunne vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver i henhold til gitte kvalitetskrav

	kunne følge lover og forskrifter som gjelder for faget

	kunne arbeide i samsvar med etiske normer

	kunne yte god service overfor kunder

	kunne vise interesse og kreativitet under utførelsen av arbeidet

	vise evne til å ivareta fagets estetiske krav

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne fagets tradisjoner, egenart og framtidige utviklingsmuligheter

	kjenne fagets betydning i samfunnet

	ha kunnskaper om bedriftens oppgaver lokalt, nasjonalt og internasjonalt

	kjenne egen plassering og funksjon i bedriften

	kunne gjøre nytte av tilgjengelig informasjonsteknologi

	kjenne til hvilke faktorer som kan påvirke bedriftens lønnsomhet

2.2	Materialer, verktøy og småmaskiner

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om og kunne velge aktuelle materialer for tilvirkning av maskinerte detaljer. De skal kunne utføre arbeidet på en miljømessig forsvarlig måte

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne bruke kataloger og faglitteratur for ulike typer materialer

1b	kunne gjøre rede for de maskintekniske egenskapene til og bruksområdene for aktuelle materialer

1c	kunne bruke aktuelle skjæremidler og kjølevæsker og kunne blande kjølevæsker med hensyn til pH-verdi

1d	kjenne til hvordan legeringselementer innvirker på materialenes skjærbarhet

1e	kjenne til internasjonal fargemerking av stål

1f	kunne behandle, oppbevare og deponere kjemikalier på en miljømessig forsvarlig måte

Mål 2
Lærlingene skal kunne bruke mindre maskiner og håndverktøy til å merke opp detaljer for maskinering

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne bruke de vanligste håndverktøy som f.eks. håndskraper og filer

2b	kunne betjene ulike mindre maskiner som f. eks hånddrill, håndslipemaskin, smergelslipe-maskin, båndsag og koldsag

2c	kunne merke opp aktuelle detaljer for maskinering i henhold til gitte krav

2.3	Universalfresing

Mål 1
Lærlingene skal kunne bruke ulike oppspenningsmetoder for arbeidsstykket og kunne til-virke ulike detaljer ved hjelp av universalfresemaskin. De skal kunne utføre arbeidet på en sikkerhetsmessig forsvarlig måte

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne spenne opp arbeidsstykket i maskinskrustikker, direkte på fresemaskinens bord, i delehode, på rundmatingsbord, på vinkelhylle og i V-blokk

1b	kunne velge riktig skjæreverktøy og skjæredata knyttet til maskinering i fresemaskin

1c	kunne spenne opp ulike typer fresere relatert til aktuelle maskineringsoppgaver

1d	kunne spenne opp ulike typer utboringsverktøy

1e	kunne bearbeide ulike detaljer etter gitte form- og beliggenhetstoleranser og krav til overflatefinhet

1f	kunne utføre dimensjonskontroll av produserte enheter ved hjelp av aktuelle kontrollverktøy

1g	kunne bruke personlig verneutstyr og kunne ivareta krav til helse, miljø og sikkerhet under arbeidet

2.4	Dreiing

Mål 1 
Lærlingene skal kunne bruke ulike oppspenningsmetoder for arbeidsstykket og kunne til-virke ulike detaljer i dreiebenk. De skal kunne utføre arbeidet på en sikkerhetsmessig forsvarlig måte

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne spenne opp arbeidsstykket mellom spisser, i chuck med bløte og harde bakker, mellom chuck og spiss, i bakkskive og planskive

1b	kunne velge riktig skjæreverktøy og skjæredata knyttet til maskinering i dreiebenken

1c	kunne spenne opp ulike typer verktøy som HS-verktøy, HM-verktøy, ulike typer bor, brotsjer og gjengeverktøy

1d	kunne bearbeide ulike detaljer etter gitte form- og beliggenhetstoleranser og kravene til overflatefinhet

1e	kunne slettdreie innvendig og utvendig, dreie koniske flater og gjenge utvendig og innvendig med gjengeverktøy som tapper, snitt og gjengestål

1f	kunne utføre dimensjonskontroll av produserte enheter ved hjelp av aktuelle kontrollverktøy

1g	kunne bruke personlig verneutstyr og kunne ivareta krav til helse, miljø og sikkerhet under arbeidet

2.5	Rund- og plansliping

Mål 1
Lærlingene skal kunne bruke ulike oppspenningsmetoder for arbeidsstykket og kunne rund- og planslipe ulike detaljer. De skal kunne utføre arbeidet på en sikkerhetsmessig forsvarlig måte

Hovedmomenter
Lærlingen skal

1a	kunne spenne opp arbeidsstykket mellom spisser, i chuck, mellom chuck og spiss, i magnetskrustikke og på magnetbord

1b	kunne velge riktig slipeskive for ulike arbeidsstykker og materialtyper
1c	kunne montere opp, utbalansere og avrette slipeskiver

1d	kunne planslipe, rundslipe og slipe konus etter arbeidstegninger og -beskrivelser

1e	kunne utføre dimensjonskontroll av produserte enheter ved hjelp av aktuelle kontrollverktøy

1f	kunne bruke personlig verneutstyr og kunne ivareta krav til helse, miljø og sikkerhet under arbeidet

2.6	Boring

Mål 1
Lærlingene skal kunne bruke ulike oppspenningsmetoder for arbeidsstykket og kunne bruke boremaskiner til ulike arbeidsoppgaver. De skal kunne utføre arbeidet på en sikkerhetsmessig forsvarlig måte

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne spenne opp arbeidsstykket i maskinskrustikke, på maskinens bord og i V-blokk

1b	kunne spenne fast ulike verktøy som brukes i forbindelse med boring

1c	kunne bore flere hull i ulike materialer etter gitte krav til senteravstand og hulldimensjoner og ved bruk av egnet metode og verktøy

1d	kunne bore på runde og skrå flater

1e	kunne utføre dimensjonskontroll av produserte enheter ved hjelp av aktuelle kontrollverktøy

1f	kunne bruke personlig verneutstyr og kunne ivareta krav til helse, miljø og sikkerhet under arbeidet

2.7	Styrte verktøymaskiner

Mål 1
Lærlingene skal kunne tilvirke ulike detaljer i styrte verktøymaskiner ved hjelp av aktuelle programmer. De skal kunne velge riktig oppspenningsmetode for arbeidsstykket

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne lage en beskrivelse av produksjonsforløpet ut fra tegningsunderlag og rekkefølge av arbeidsoperasjoner

1b	kunne spenne opp arbeidsstykker

1c	kunne plassere verktøy, lese inn verktøydata og sette arbeidsstykkets nullpunkt

1d	kunne velge skjæreverktøy og skjæredata etter materialkvaliteten

1e	kunne tolke programmer for styrte maskiner og kunne foreta justeringer

1f	kunne lage enkle programmer for styrte maskiner

1g	kunne overføre programmer til styrte verktøymaskiner

1h	kunne vurdere tiltak ut fra feilmelding på styringen

1i	kunne utføre dimensjonskontroll av produserte enheter ved hjelp av aktuelle kontrollverktøy

2.8	Bedriftslære

Mål 1
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	kunne forklare hvordan bedriften er organisert

1c	ha kunnskaper om bedriftens arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles, og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1d	kjenne og kunne etterleve kravene i bedriftens system for internkontroll og kvalitetssikring

1e	ha kjennskap til bedriftens plass i lokalsamfunnet og bransjens deltagelse nasjonalt og internasjonalt

1f	være kjent med hvordan beslutninger tas i bedriften

1g	kjenne bedriftens krav til kundebehandling og kunne ivareta dette i det daglige arbeidet

1h	kjenne til hvordan klager og reklamasjoner skal håndteres

1i	kjenne til hvordan bedriften vurderer sin lønnsomhet

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde og hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområde

2c	kjenne til avtaler mellom arbeidstaker og arbeidsgiver, og kunne etterleve disse i det daglige arbeid

2d	ha kjennskap til planer og tiltak når det gjelder bedriftens interne arbeidsmiljø

2e	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fagprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til fagprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av fagprøve.

Vedlegg 1

Moduler i opplæringen i bedrift for maskinarbeiderfaget

Moduler

Innhold

Prosentvis del av 
total opplæring

Modul 1:	Materialer, håndverktøy og 		småmaskiner

Kapittel 2.2
Mål 1 og 2.

10%

Modul 2:	Universalfresing

Kapittel 2.3
Mål 1.

12%

Modul 3:	Dreiing

Kapittel 2.4
Mål 1.

15%

Modul 4:	Rund- og plansliping

Kapittel 2.5
Mål 1.

8%

Modul 5:	Boring

Kapittel 2.6
Mål 1.

5%

Modul 6:	Styrte verktøymaskiner

Kapittel 2.7
Mål 1.

45%

Modul 7:	Bedriftslære

Kapittel 2.8
Mål 1 og 2.

5%

Til sammen | | 100%

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til lærerplanens mål og hovedmomenter. Innlæringen av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.