Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Opplæring i bedrift
Landbruksmaskinmekanikerfaget

Oslo, februar 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for landbruksmaskinmekanikerfaget.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 14. februar 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæring i bedrift for landbruksmaskinmekanikerfaget	3
2.2	Helse, miljø og sikkerhet	4
2.3	Motor	5
2.4	Motorstyringssystemer	5
2.5	Elektro	6
2.6	Drivverk	6
2.7	Bremser, styring og understell	7
2.8	Kjøring og transport	8
2.9	Hydraulikk	9
2.10	Redskapslære	9
2.11	Bedriftslære	10
Kapittel 3:	Vurdering	12
3.1	Hvorfor vurdering?	12
3.2	Hva skal vurderes?	12
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	12
Vedlegg 1
Moduler i opplæring i bedrift for landbruksmaskinmekanikerfaget	13

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Norsk landbruk er basert på mange forskjellige tekniske hjelpemidler for innendørs og utendørs mekanisering. Kravene til effektivitet og økonomi er hele tiden økende, og dette krever også mer av dem som skal vedlikeholde maskinparken. Behovet for landbruksmaskinmekanikere har økt i takt med mekaniseringen av landbruket.

Utviklingen av landbruksmaskiner har på kort tid endret seg fra enkle maskiner til kompliserte trekk og lastbærende maskiner. Fabrikantens produktutvikling og kvalitetskrav gjør at det i dag stilles stadig større krav til nøyaktig vedlikehold og reparasjon.

Landbruksmaskiner er utsatt for stor fysisk påkjenning, og maskinene består av mange meka-niske slitedeler som motor, drivverk, bremser og styringsmekanismer, elektriske komponenter og hydrauliske systemer. Kravene som settes til en landbruksmaskin reguleres gjennom lover og forskrifter, og disse omhandler blant annet nasjonale og internasjonale krav til miljø og teknikk. 
Det er viktig at landbruksmaskinmekanikeren kan feilsøke, reparere og justere maskinen slik at den fungerer etter gitte spesifikasjoner, lover og forskrifter.

Landbruksmaskiner bygges opp for å fylle mange ulike formål etter brukerens krav og behov. Fra basismaskinen kan det gå ut svært mange varianter. Derfor kreves det en allsidig opplæring som dekker kunnskaper om og ferdigheter i reparasjon og vedlikehold av motor, motorstyringer, elektro, drivverk, bremser, styring og hydraulikk. En landbruksmaskinmekaniker må også kunne sveise, bygge opp enkle konstruksjoner, velge maskinering og samtidig kunne ivareta helse, miljø og sikkerhet i arbeidet.

Landbruksverkstedene er ofte små og de fleste er lokalisert i distriktene. En stor del av repara-sjonene foregår ute på det enkelte gårdsbruk, og derfor er mange av beslutningene overlatt til den enkelte mekaniker. Landbruksmaskinmekanikeren vil for en stor del måtte arbeide selv-stendig, og kan selv være med å forme sin arbeidsdag. Landbruksmaskinmekanikeren er på grunn av sin allsidighet en ettertraktet person, også i andre bransjer.

Landbruksmaskinmekanikerfaget ble lagt inn under lov om fagopplæring i arbeidslivet i 1980. 

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i landbruksmaskinmekanikerfaget må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I arbeidsmaskiner eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videre-gående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for landbruks-maskinmekanikerfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 
1.4	Kompetanse

Fagbrev 
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge fagprøve i landbruksmaskinmekanikerfaget.
Etter bestått fagprøve utstedes fagbrev. 
Yrkesbetegnelse:	landbruksmaskinmekaniker.
Fagbetegnelse: 	landbruksmaskinmekanikerfaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag	Generell studiekompetanse
- totalt timetall	Timetall i grunn-kurs og VKI	Gjenstående timetall	
Norsk	523 timer	150 timer	373 timer	
Engelsk	187 timer	150 timer	37 timer	
Samfunnslære	75 timer	75 timer	0 timer	
Nyere historie	150 timer	0 timer	150 timer	
Matematikk	187 timer	112 timer	75 timer	
Naturfag	187 timer 	75 timer	112 timer	
Til sammen	1309 timer	562 timer	747 timer	

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæring i bedrift for landbruksmaskinmekanikerfaget

Lærlingene skal

	kunne velge materialer, verktøy og utstyr som er tilpasset arbeidsoppgavene som skal utføres, og kunne begrunne sine valg

	kunne bruke verneutstyr

	kunne utvise orden under utførelse av arbeidet

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljø

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver

	kunne arbeide selvstendig og planmessig, men også vise evne og vilje til å kunne samarbeide med andre

	vise en adferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne utføre arbeidet grundig og nøyaktig og med stolthet for faget

	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver i henhold til gitte kvalitetskrav

	kunne følge lover og forskrifter som gjelder for faget

	kunne arbeide i samsvar med etiske normer som gjelder for faget og bransjen, og kjenne den betydning dette har for fagets omdømme

	kunne yte god service overfor kunder

	kunne vise kreativitet i utførelsen av arbeidet

	vise evne til å ivareta fagets estetiske krav

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne fagets tradisjoner, egenart og framtidige utviklingsmuligheter

	kjenne bransjens og fagets betydning i samfunnet

	ha kunnskaper om bedriftens oppgaver lokalt, nasjonalt og internasjonalt

	kjenne egen plassering og funksjon i bedriften

	kjenne til hvilke faktorer som kan påvirke bedriftens lønnsomhet og kvalitetskrav

2.2	Helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre arbeidet på en måte som ikke er til skade for egen og andres sikkerhet og helse

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne bruke egnet åndedrettsvern etter gjeldende krav og produktinformasjon

1b	kunne bruke personlig verneutstyr og verneutstyr for maskiner

1c	kjenne farene ved arbeid med kjemiske stoffer og kunne forebygge skader på helse og miljø i arbeidet

1d	kunne bruke sikkerhetsdatablader etter gjeldende lover, forskrifter og normer for faget

1e	kjenne til symboler og fareklasser for brann og eksplosjonsfarlige stoffer

1f	kjenne til bedriftens branninstruks og kunne bruke ulike typer brannslokkingsutstyr

1g	ha kjennskap til lover og retningslinjer for bedriftens arbeidsmiljø med hensyn til ventilasjon, støy, belysning, orden og rengjøring

1h	kunne bidra til et godt psykososialt arbeidsmiljø

1i	kunne bruke bedriftens førstehjelputstyr

Mål 2
Lærlingene skal kunne håndtere miljøfarlige stoffer med hensyn til indre og ytre miljø 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne behandle miljøfarlige stoffer etter gjeldende lover og forskrifter

2b	kjenne ulike former for avfallshåndtering og miljømessige konsekvenser for feilhåndtering av avfallsstoffer

2.3	Motor

Mål 1
Lærlingene skal kunne feilsøke, reparere og kontrollere diesel- og ottomotoren med tilhørende utstyr i traktor og landbruksmaskiner

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne feilsøke på motorens komponenter og stille en sikker diagnose

1b	kunne demontere, reparere, montere og justere motorens komponenter

1c	kunne kontrollere og rapportere om utførte arbeidsoppgaver

1d	kunne måle og vurdere slitasje på motorens hovedkomponenter

1e	kunne spesifisere systemer for kjøle- og smørevæsker

1f	kunne forklare temperaturens betydning for oljens egenskaper og oljekjølerens funksjon

2.4	Motorstyringssystemer

Mål 1
Lærlingene skal kunne bruke aktuelt måle- og testeutstyr for innstilling av motorens motorstyresystemer

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne måle røyk- og avgasser etter gitte forskrifter og spesifikasjoner

1b	kunne feilsøke, reparere og justere innsprøytings-, eksos- og overladningssystem med aktuelt diagnoseutstyr

1c	kunne utvise orden, nøyaktighet og renslighet i arbeid på komponentene

1d	kunne kontrollere og rapportere om utført arbeid

2.5	Elektro

Mål 1
Lærlingene skal kunne lese elektriske skjemaer for landbruksmaskiner. De skal kunne feilsøke ved hjelp av aktuelle måleinstrumenter og kunne tolke resultater og reparere feilene i henhold til forskriftene

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne til ulike startsystemer med sperrefunksjoner

1b	kunne kontrollere ulike lys- og signalanlegg etter gjeldende forskrifter for kjøretøy

1c	kunne finne feil og skifte analoge og digitale instrumenter

1d	kunne montere tilleggsutstyr med nødvendig styring og sikring etter gjeldende forskrifter

1e	kunne bruke diagnoseutstyr for å finne feil på elektroniske systemer på landbruksmaskiner

1f	kunne teste batteri og måle syrevekt for å bestemme batteriets tilstand

1g	kunne lade batterier på en sikker måte og etter gjeldende forskrifter

1h	kunne reparere startmotor og generator

1i	kunne kontrollere og rapportere om utført arbeid

2.6	Drivverk

Mål 1
Lærlingene skal kunne feilsøke, reparere og skifte ut nødvendige deler i kraft-overføringen

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne feilsøke, reparere og justere ulike framdriftskoblinger og betjeningssystemer

1b	kunne feilsøke, måle trykk, skifte ut deler og justere i gearkasse med og uten hurtig-gearsystem

1c	kunne reparere bakaksel og framaksel med aktuelle bremse- og sperrefunksjoner

1d	kunne feilsøke og reparere ulike kraftuttak

1e	kjenne oppbygningen av og virkemåten til aktuelle typer flerhjulsdrift og kunne reparere disse

1f	kunne feilsøke, justere og eventuelt reparere drivhjul og belteverk på aktuelle maskiner

1g	kunne vurdere slitasje i kobling og drivverk for eventuell utskifting

1h	kunne kontrollere og reparere oljekjøler med utstyr

2.7	Bremser, styring og understell

Mål 1
Lærlingene skal kunne reparere og justere bremser og bremseoverføringer etter gjeldende forskrifter og normer 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne feilsøke, reparere, justere og prøve tørre og våte mekaniske bremser

1b	kunne reparere og justere ulike overføringssystemer for bremsekraft

1c	kunne reparere og justere parkeringsbremsesystemer

1d	kunne kontrollere og skifte bremsevæske

1e	kunne montere og reparere bremseventil for tilhengerbremser

1f	kunne følge aktuelle forskrifter som gjelder for arbeid med bremser

Mål 2
Lærlingene skal kunne reparere og justere styresystemer på en teknisk og trafikkmessig forsvarlig måte

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne til grunnleggende styregeometri

2b	kunne reparere og justere mekaniske, hydrauliske og hydrostatiske styringer

2c	kunne vurdere slitasje og skifte ut deler i styresystemet

2d	kunne sveise på fester for tvillingmontering, ventilbeskyttere og felgforsterking på en måte som ivaretar helse og sikkerhet

Mål 3
Lærlingene skal kunne tilpasse felger og utstyr etter gjeldende regelverk og forklare sammenhengen mellom marktrykk og jordpakking

Hovedmomenter
Lærlingene skal

3a	kunne legge om dekk manuelt

3b	kunne følge forskrifter som gjelder for luftfylling av dekk

3c	kunne forklare forskjellen på radial og diagonaldekk og kunne tolke merking av dekk og felger

3d	kunne bruke tabeller og kontrollere utvekslingsforholdet mellom bakhjul og framhjul

2.8	Kjøring og transport

Mål 1
Lærlingene skal kunne flytte og prøvekjøre landbruksmaskiner i verkstedområdet og under feltforhold. De skal kjenne aktuelle lover og regler som gjelder for transport og kjøring av landbruksmaskiner

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne kjøre maskinen ved testing og feilsøking og under ulike driftsforhold

1b	kunne kjøre traktor og utføre belastningsprøver

1c	kjenne og følge regelverket i trafikkloven om forflytting av landbruksmaskiner og redskaper

1d	kjenne til aktuelle regler om hastighetsbegrensingene for kjøretøy og motorredskaper

1e	kunne følge sikkerhetskravene som gjelder ved kjøring av landbruksmaskiner

1f	ha kunnskaper om farer ved bruk av kraftoverføringer til redskaper

1g	kjenne og kunne følge regler ved bruk av roterende varsellys

1h	kjenne til fabrikantens anvisning ved sleping og transport

2.9	Hydraulikk

Mål 1
Lærlingene skal kunne måle, feilsøke, reparere og funksjonsprøve et hydraulisk anlegg

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne foreta kontrollmålinger på komponenter og kretser og kunne foreta funksjonsprøver

1b	kunne feilsøke og reparere et hydrauliske anlegg

1c	kunne feilsøke ved hjelp av skjema for aktuell maskin

1d	kunne forklare og tolke diagrammer

1e	kunne beregne trykk, kraft, kapasitet og effekt i et hydraulisk anlegg

1f	kunne reparere og justere moderene traktorhydraulikk ved hjelp av spesialverktøy

1g	ha kunnskaper om oljens egenskaper og oppgave i et hydraulisk anlegg

1h	kunne kontrollere og klassifisere aktuelle oljer i et hydraulisk anlegg

2.10	Redskapslære

Mål 1
Lærlingene skal kunne vedlikeholde og reparere aktuelle landbruksredskaper, og kunne kontrollere lager og foreta nødvendige utskiftninger

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne tilpasse og skifte lager og foringer 

1b	kunne skifte og reparere drivelementer på aktuelle redskaper

1c	kjenne til farer som kan oppstå ved sveising og kunne forebygge dette i arbeidet
1d	kunne utføre nødvendig sveisearbeid på redskaper på en sikker og forsvarlig måte

1e	kunne reparere kraftoverføringsaksler og sikkerhetsvern

1f	kunne bruke sikkerhetsvern og deksler og kunne forebygge farer ved bruk av kraftoverføringsaksler

2.11	Bedriftslære

Mål 1
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	kunne forklare på en enkel måte hvordan bedriften er organisert

1c	kjenne til hvordan reklamasjoner skal håndteres

1d	kunne følge bedriftens system for internkontroll og kvalitetsstyring 

1e	kunne utføre arbeidet etter gjeldende lover og forskrifter

1f	kjenne til bedriftens plass i lokalsamfunnet 

1g	kjenne til faktorer som påvirker lønnsomheten til bedriften 

1h	kjenne bedriftens krav til kundebehandling og kunne ivareta disse i det daglige arbeid

1i	kjenne til hvordan landbrukets driftsmåter planlegges og realiseres

1j	kjenne til faktorer som virker sammen i ulike sesonger

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt, og hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområder

2c	kunne følge de krav som stilles til arbeidstakerene i bedriften

2d	kjenne til myndighetenes krav til bedriften i forhold til godkjenning og kjøretøykontroll

2e	kjenne til planer og tiltak for bedriftens interne arbeidsmiljø

2f	kjenne til bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2g	kunne bruke bedriftens kommunikasjonsutstyr

2h	kjenne bedriftens avlønningssystemer

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fagprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til fagprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av fagprøve.

Vedlegg 1

Moduler i opplæring i bedrift for landbruksmaskinmekanikerfaget

Moduler	Innhold	Prosentvis del av total opplæring	
Modul 1:	Motor	Kapittel 2.3
Mål 1.	
12%1	
Modul 2:	Motorstyringsystemer	Kapittel 2.4
Mål 1.	
8%2	
Modul 3:	Elektro	Kapittel 2.5
Mål 1.	
15%3	
Modul 4:	Drivverk	Kapittel 2.6
Mål 1.	
10%4	
Modul 5:	Bremser, styring og 				understell	Kapittel 2.7
Mål 1, 2 og 3.	
12%5	
Modul 6:	Kjøring og transport 	Kapittel 2.8
Mål 1.	
5%6	
Modul 7:	Hydraulikk	Kapittel 2.9
Mål 1.	
18%7	
Modul 8:	Redskapslære	Kapittel 2.10
Mål 1.	
15%8	
Modul 9:	Bedriftslære	Kapittel 2.11
Mål 1 og 2.	
5%	
Til sammen		100%	

Kapittel 2.2 Helse, miljø og sikkerhet er ikke egnet for gjennomføring som egen modul. Disse målene må derfor integreres i de øvrige modulene som en naturlig del av opplæringen.

De teoretiske kunnskaper inngår med:
1	ca 1/15 av modul 1, som tilsvarer 15 timer.
2	ca 1/3 av modul 2, som tilsvarer 45 timer.
3	ca 1/4 av modul 3, som tilsvarer 60 timer.
4	ca 1/2 av modul 4, som tilsvarer 90 timer.
5	ca 1/5 av modul 5, som tilsvarer 35 timer.
6	ca 1/6 av modul 6, som tilsvarer 10 timer.
7	ca 1/13 av modul 7, som tilsvarer 25 timer.
8	ca 1/8 av modul 8, som tilsvarer 25 timer.

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.