Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Opplæring i bedrift
Kjemisk-teknisk industri

Oslo, mai 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for kjemisk-teknisk industri.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 6. mai 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for kjemisk-teknisk industri	3
2.2	Kvalitetssikring og internkontroll	4
2.3	Produksjonsteknikk I	5
2.4	Produksjonsteknikk II	6
2.5	Vedlikehold av automatiserte anlegg	8
2.6	Bedriftslære	9
Kapittel 3:	Vurdering	11
3.1	Hvorfor vurdering?		11
3.2	Hva skal vurderes?		11
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?		11
Vedlegg 1
Moduler i opplæringen i bedrift for fagoperatør i kjemisk-teknisk industri		12

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Faget kjemisk-teknisk industri ble tidligere kalt driftsoperatørfaget. Faget ble først etablert for plast-industrien i 1979 under navnet driftsoperatør i plastbearbeidende industri. Fra 1. oktober 1984 ble faget utvidet og kalt driftsoperatør i kjemisk-teknisk industri. Utvidelsen skyldtes søknader fra takpapp- og emballasjeglass-produsentene i Norge om å få legge de respektive produksjonsom-rådene inn under faget.

Felles for bedriftene innenfor kjemisk-teknisk industri er at de driver serieproduksjon av faste eller flytende varer og produkter, og at det er et høyt og økende innslag av maskinell og automatisert produksjon. Det er i stor utstrekning maskinene som gjør jobben, mens fagoperatørens oppgave er å se til at maskinene gjør det de skal.

Det er behov for fagoperatører i en rekke bransjer innen mekanisk prosessindustri (serieproduser-ende industri). Disse bransjene produserer blant annet plast, asfalttakbelegg, emballasjeglass, farmasøytiske produkter, dekk, sprengstoff, maling og lakk, glassfiber, vaskemidler, kabler, fiskefór og mineraler osv.

Fagoperatørens arbeidsoppgaver omfatter produksjonsprosessen, driftsovervåking, vedlikeholds-teknikk, kvalitetssikring og kontrollrutiner. Prosessen omfatter råvaremottak, forbehandling, bearbeiding, etterbehandling og emballering og lagring.

En fagoperatør i kjemisk-teknisk industri skal kunne arbeide selvstendig, men også vise evne og vilje til å samarbeide med andre. Det er viktig at fagoperatøren følger aktuelle regler og forskrifter for helse, miljø og sikkerhet på arbeidsplassen. Fagoperatørens arbeid på elektriske anlegg er underlagt regler om kvalifikasjoner gitt av Produkt- og elektrisitetstilsynet.

Fagoperatører i kjemisk-teknisk industri kan gå videre til teknisk fagskole eller ta forkurs til ingeniørhøgskole, eventuelt fortsette med sivilingeniørstudiet. Det er også mulig å ta videre-utdanning innen yrkespedagogikk.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i kjemisk-teknisk industri må søkeren normalt ha bestått videre-gående kurs I mekaniske prosessfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for kjemisk-teknisk industri skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 

1.4	Kompetanse

Fagbrev 
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge fagprøve i kjemisk-teknisk industri.
Etter bestått fagprøve utstedes fagbrev. 
Yrkesbetegnelse:	fagoperatør i kjemisk-teknisk industri.
Fagbetegnelse: 	kjemisk-teknisk industri.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag	Generell studiekompetanse
- totalt timetall	Timetall i grunn-kurs og VKI	Gjenstående timetall	
Norsk	523 timer	150 timer	373 timer	
Engelsk	187 timer	150 timer	37 timer	
Samfunnslære	75 timer	75 timer	0 timer	
Nyere historie	150 timer	0 timer	150 timer	
Matematikk	187 timer	112 timer	75 timer	
Naturfag	187 timer 	75 timer	112 timer	
Til sammen	1309 timer	562 timer	747 timer	

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for kjemisk-teknisk industri

Lærlingene skal

	kunne velge, bruke og vedlikeholde maskiner

	kunne velge og behandle verktøy og utstyr som skal brukes i produksjonen, og kunne begunne sine valg

	kunne velge og bruke aktuelle råvarer og produkter og kunne se utnyttelsen av råvarer og ressurser i økonomisk og økologisk sammenheng

	kunne overvåke produksjonen

	kunne arbeide effektivt og kunne tilpasse tempo til arbeidsoppgavene

	kunne holde orden på egen arbeidsplass

	kunne ta hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det ytre og indre miljø under arbeidet

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver

	kunne arbeide selvstendig, men også kunne samarbeide med andre og kunne forstå når annen kompetanse er nødvendig

	kunne arbeide sammen med andre på tvers av faggrenser

	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling 

	kunne bruke informasjonsteknologi innen ulike arbeidsområder

	kunne utføre arbeidet grundig og nøyaktig og med stolthet for faget

	kunne planlegge, gjennomføre og vurdere eget arbeid i henhold til bedriftens kvalitetskrav

	kunne følge aktuelle lover og forskrifter 

	kunne arbeide i samsvar med etiske normer som gjelder for faget og bransjen

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne bransjens tradisjoner, egenart og utviklingsmuligheter og kunne se eget fagområde i lokal, nasjonal og internasjonal sammenheng

	kjenne egen plassering og funksjon i bedriften

	ha kunnskaper om hvilke faktorer som kan påvirke bedriftens lønnsomhet og kvalitetskrav

2.2	Kvalitetssikring og internkontroll

Mål 1
Lærlingene skal kunne arbeide i samsvar med kravene i bedriftens internkontroll- og kvalitetssikringssystem

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne gjøre rede for og kunne etterleve kravene i bedriftens internkontrollsystem

1b	kunne rengjøre egen arbeidsplass og kunne etterleve kravene til personlig hygiene

1c	kunne følge bedriftens rutiner for drift, omlegging, vedlikehold, beredskap og vernearbeid

1d	kunne følge bedriftens rutiner for utslippsovervåking og kunne hindre ukontroller-bare utslipp under arbeidet

1e	kunne forebygge brann- og eksplosjonsfare ved arbeid med råstoffer og kjemikalier i ulike bearbeidingsprosesser

1f	kunne bruke merkeforskrifter og stoffkartotek

1g	kunne følge prosedyrene i bedriftens HMS-opplegg og kunne iverksette nødvendige tiltak

1h	kunne gi nødvendig førstehjelp

1i	kunne bidra til å skape et godt psykososialt arbeidsmiljø

1j	kunne etterleve kravene som stilles i bedriftens kvalitetssikringsprogram

2.3	Produksjonsteknikk I

Mål 1 
Lærlingene skal ha kunnskaper om den teknologi som bedriften og bransjen bruker 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne gjøre rede for produksjonsmaskineriets systemoppbygning og virkemåte 

1b	kunne gjøre rede for produksjonsmaskinenes styringssystem

1c	kunne gjøre rede for hvordan produksjonsmaskinene skal opereres og betjenes under produksjonsprosessen

1d	kunne gjøre rede for prosess- og produksjonskontroll 

1e	kunne gjøre rede for produksjonsprosessens materialflyt fra råstoff til ferdigvare

1f	kunne forklare prinsipper som gjelder for aktuelle behandlingsmetoder og utstyr 

1g	kunne gjøre rede for verne- og sikkerhetstiltak knyttet til produksjon

Mål 2
Lærlingene skal kunne betjene og overvåke produksjonsmaskiner og annet utstyr og kunne sørge for at maskiner og utstyr gir tilfredsstillende ytelse. De skal kunne utføre arbeidet ut fra tegninger og skisser og i henhold til spesifikasjoner

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne igangsette, styre og justere produksjonsmaskiner og annet driftsutstyr

2b	kunne velge maskiner og verktøy for framstilling av et produkt, kunne framstille produktet etter spesifikasjon og kunne begrunne valg av utstyr og metode

2c	kunne sende ut og motta en produksjonsordre og kunne utføre nødvendige forberedelser før produksjonen settes i gang

2d	kunne følge start- og stopp-prosedyrer

2e	kunne foreta mindre ombygginger av produksjonslinjen, kunne omlegge og tilrettelegge utstyret for tilfredsstillende ytelse og kunne sikre produktets kvalitet ved innkjøring av produksjonsutstyret

2f	kunne lage arbeidsskisser etter standard

2g	kunne montere og koble utstyr i samsvar med arbeidstegninger og skjemaer

2h	kunne lese koblingsskjemaer 

2i	kunne utføre enklere feilsøking på produksjonsmaskiner, utstyr og styresystemer ved bruk av aktuelle skjemaer og aktuelt utstyr

2j	kunne utbedre mindre feil ved produksjonsmaskiner, utstyr og styresystemer og kunne vurdere behov for annen fagkompetanse

2k	kunne bruke aktuelle måleteknikker og kunne vurdere måleresultatene mot gitte spesifikasjoner og standarder

2l	kunne bruke datablad 

2m	kunne fylle ut aktuelle rapporteringsskjemaer, også ved bruk av tilgjengelig informasjonsteknologi

2.4	Produksjonsteknikk II

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om råvarer og produkter som bedriften og bransjen bruker

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne gjøre rede for relevant kjemi

1b	kjenne til råvarenes og produktenes oppbygning

1c	kunne gjøre rede for kjemiske og fysiske egenskaper til aktuelle materialer under ulike påvirkninger

1d	kunne gjøre rede for råvarenes bearbeidingsegenskaper

1e	kunne forklare prinsippene for aktuelle bearbeidings- og etterbehandlingsmetoder

1f	kunne gjøre rede for ferdigvarenes bruksegenskaper

1g	kunne gjøre rede for hvordan variasjon i råstoffsammensetning, mengde tilsatsstoff og andre aktuelle parametre virker inn på produktet

1h	kunne gjøre rede for hygieniske, helsemessige og sikkerhetsmessige krav som stilles til valg, håndtering, oppbevaring og resirkulering av råvarerene og produktene
Mål 2
Lærlingene skal kunne motta, forbehandle og kontrollere råvarer i henhold til gitte krav

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne bruke riktige materialer for framstilling av et produkt, og kunne begrunne sine valg

2b	kunne kontrollere og blande råvarene i samsvar med resept og/eller spesifikasjon og i henhold til bedriftens godkjenningsrutiner 

2c	kunne foreta riktig lagring av råvarer med hensyn til temperatur, luftfuktighet o.l.

2d	kunne tolke og kontrollere emballasjemerking

2e	kunne lagre råvarer i henhold til lover og forskrifter og kunne ta inn riktig råvare til produksjonen

2f	kunne bruke aktuelle metoder ved forbehandling av råvarer

Mål 3
Lærlingene skal kunne bearbeide og etterbehandle råvarer og produkter. De skal kunne kontrollere produkter ved hjelp av aktuelt måleutstyr

Hovedmomenter
Lærlingene skal

3a	kunne bearbeide råvarer og ferdigvarer ut fra deres egenskaper

3b	kunne bruke ulike bearbeidings- og etterbehandlingsmetoder

3c	kunne forklare hensikten med og bruken av bedriftens viktigste prøve- og måleapparater

3d	kunne sette sammen riktig mengde råstoff og tilsatsstoff

3e	kunne overvåke tilførselen av råvarer og hjelpestoffer til produksjonen

3f	kunne stille inn aktuelle prosessparametre, kunne kompensere for systematiske variasjoner og kunne holde prosessen innenfor gitte toleransegrenser

3g	kunne kontrollere produktet visuelt og ved hjelp av måle- og testutstyr mot standarder og toleransegrenser og kunne rapportere feiltyper og feilfrekvens

3h	kunne sørge for mellomlagring av produkt for kondisjonering og eventuelt for stabilisering eller herding av produktet

3i	kunne emballere og lagre produktene

2.5	Vedlikehold av automatiserte anlegg

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om og kunne velge aktuelt utstyr i forbindelse med enklere vedlikehold og reparasjon av automatiserte anlegg. De skal vite hvilke sikkerhetsforskrifter som må følges ved slikt arbeid

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne velge riktig elektrisk utstyr og aktuelle komponenter for reparasjon og vedlikehold av automatiserte maskiner og automatisert utstyr

1b	kunne gjøre rede for oppbygningen av og virkemåten til aktuelle elektriske komponenter og aktuelt elektrisk utstyr

1c	kunne gjøre rede for krav til vern av elektriske motorer og motoranlegg

1d	kunne velge kabler, ledninger og vern ved utskifting og montering av kabler og ledninger

1e	kunne beskrive kravene til endeavslutninger, skjøting og tilkobling av ledninger og kabler

1f	kunne beskrive kravene til jording for elektriske maskiner og elektrisk utstyr

1g	kjenne oppbygningen av og virkemåten til elektriske vern i bedriftens elektriske anlegg 

1h	kunne orientere om ulike typer elektriske spennings- og fordelingssystemer

1i	kunne gjøre rede for hvordan første linjes vedlikehold på elektriske maskiner og utstyr utføres

1j	kunne gjøre rede for aktuelle deler av forskrifter gitt av Produkt- og elektrisitetstilsynet, forskrifter for elektriske bygningsinstallasjoner og forskrifter for elektriske anlegg og for sikkerhet ved arbeid i lavspenningsanlegg

Mål 2
Lærlingene skal kunne utføre enklere vedlikehold på automatiserte anlegg og maskiner innenfor eget arbeidsområde i henhold til aktuelle lover, forskrifter og direktiver

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne bruke aktuelle deler av bedriftens vedlikeholdssystem

2b	kunne bruke aktuelle smøresystemer og kunne utføre enklere vedlikehold av smøresystemene til maskineri, utstyr og komponenter

2c	kunne utføre enklere mekanisk vedlikehold på gir, drivverk, tannhjul og kjedeoverføringer

2d	kjenne oppbygningen av og virkemåten til og kunne skifte følere, givere, fotoceller, magnet-styrte ventiler, sikkerhets- og endebrytere, starte- og styresystemer m.m. på maskiner og produksjonsutstyr innenfor eget arbeidsfelt

2e	kunne kontrollere at elektrisk utstyr og anlegg i produksjonsmaskineriet innenfor eget arbeidsfelt har riktig vern

2f	kunne kontrollere at aktuelt produksjonsmaskineri er forskriftsmessig jordet og kunne foreta nødvendige utbedringer

2g	kunne utføre aktuelle skjøte- og endeavslutninger og kunne tilkoble kabler og ledninger med riktig tildragningsmoment på produksjonsutstyr innenfor eget arbeidsfelt

2h	kunne sikre driften av produksjonsutstyret ved å fra- og tilkoble elektriske motorer og skifte kontaktorer, releer, kabler og ledninger m.m på installert maskinutstyr og kunne gjøre rede for aktuelle feste- og forlegningsmetoder

2i	kunne sikre driften av produksjonsutstyret ved å utføre første linjes vedlikehold på elektriske maskiner og utstyr

2j	kunne sikre driften av produksjonsutstyret ved å utføre enklere feilsøking og feilretting på elektriske systemer og utstyr 

2k	kunne utføre arbeidet i samsvar med lover og forskrifter gitt av Produkt- og elektrisitetstilsynet og andre aktuelle forskrifter og direktiver

2.6	Bedriftslære

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne til bedriftens historie og samfunnsmessige betydning, dens organisatoriske oppbygning og dens målsetting

1b	kunne gjøre rede for arbeidsoppgavene i bedriften, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles, og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1c	kjenne til hvilken betydning bedriften har for nærmiljøet, og bransjens betydning nasjonalt og internasjonalt 

1d	kjenne til avtaler mellom arbeidstaker og bedrift

1e	kjenne til og kunne etterleve kravene i arbeidsmiljøloven med tilhørende forskrifter

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt og vite hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne definere eget arbeidsområde og angi hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

2b	kjenne sin nærmeste leders oppgaver og ansvarsområde

2c	kjenne til bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2d	kjenne møterutinene på arbeidsplassen og hvordan beslutninger tas i bedriften

2e	kunne gjøre rede for bedriftens og den aktuelle bransjes råvarer, produksjon og marked og vite hvordan bedriften vurderer sin lønnsomhet, og hvordan de kan påvirke lønnsomheten

2f	kunne foreta enkle kalkulasjoner basert på gitte variabler og faste kostnader og kunne foreta en økonomisk vurdering av egen utført produksjon

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fagprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til fagprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av fagprøve.

Vedlegg 1

Moduler i opplæringen i bedrift for fagoperatør i kjemisk-teknisk industri

Moduler	Innhold	Prosentvis del av total opplæring	
Modul 1:	Produksjonsteknikk I
	Kapittel 2.3
Mål 1 og 2.	
40%1	
Modul 2:	Produksjonsteknikk II	Kapittel 2.4
Mål 1, 2 og 3.	
35%2	
Modul 3:	Vedlikehold av automatiserte 		anlegg	Kapittel 2.5
Mål 1 og 2.	
20%3	
Modul 6:	Bedriftslære
	Kapittel 2.6
Mål 1 og 2.	
5%	
Til sammen		100%	

Kapittel 2.2 Kvalitetssikring og internkontroll er ikke egnet for gjennomføring som egen modul, og må derfor integreres i de øvrige modulene som en naturlig del av opplæringen.

Opplæringsrådet for faget har angitt at teoretiske kunnskaper inngår med:

1	ca. 1/8 av modul 1, som tilsvarer 87 timer.
	(Omfatter kap. 2.3 mål 1).
2	ca. 1/7 av modul 2, som tilsvarer 87 timer.
	(Omfatter kap. 2.4 mål 1).
3	ca. 1/4 av modul 3, som tilsvarer 87 timer.
	(Omfatter kap 2.5 mål 1).

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og
hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til
praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompe-tanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.