Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Industritekstilfaget - Veving
Last saved by: kak

8

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Opplæring i bedrift

Industritekstilfaget veving – J111

Oslo, 24. februar 2004
Læringssenteret

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under Opplæringsloven 

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretning for mekaniske fag, opplæring i bedrift industritekstilfaget veving.

Læreplanen er utarbeidet av Læringssenteret og fastsatt av Utdannings-og forskningsdepartementet med hjemmel i lov av 17. juli 1998 nr. 61 om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova) §3-4.

Læreplanen trer i kraft fra 01.08.2004

Oslo 24.02.2004

Læringssenteret

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapnigstid)	1
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæring i bedrift for industritekstilfaget  veving	3
2.2	Garn og testing	5
2.3	Renning	5
2.4	Veving	5
2.5	Kvalitetssikring og internkontroll	6
2.6	Bedriftslære	7
Kapittel 3:	Vurdering	8
3.1	Hvorfor vurdering?	8
3.2	Hva skal vurderes?	8
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	8
Vedlegg 1	9
Moduler for opplæring i bedrift for industritekstilfaget veving	9

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Den industrielle revolusjon startet med oppfinnelsen av spinnemaskinen i 1740, som igjen gav grunnlag for fabrikker for framstilling og produksjon av tekstile produkter. Tekstilindustrien er derfor en av verdens eldste industrier og er i dag en stor industri på verdensbasis når det gjelder antall ansatte. I Norge er tekstilindustrien en tradisjonsrik og veletablert industrigren,  bedriftene er spredt over det meste av landet og spiller en stor rolle i flere lokalsamfunn.

Industriell produksjon av tekstiler dekker et vidt spekter av produksjonstyper og produkter. Variasjonsbredden omfatter produksjon av metervarer til bruk ved framstilling av klær, møbelstoffer, tekniske tekstiler til f.eks. armering av vegkonstruksjoner eller glassfiberprodukter, fiskeredskaper som tau, nett og trålposer og spesielle stoffer for flammehemming m.m. Kravene til produktene er strenge, og norske tekstilbedrifter har et høyt teknologisk nivå.

Konfeksjonsindustrien framstiller sluttproduktet i tekoindustrien, og varespekteret er stort som følge av den historiske tradisjon for produksjon av klær. I dag er produksjonsområdene mange. Produktområdene er blant annet strikkede klær, arbeidsklær og vernebekledning, samt beslektede områder som produksjon av ryggsekker, soveposer og telt . Bruk av høyteknologi og store krav til allsidighet tvinger frem behovet for godt kvalifiserte fagarbeidere. Produksjon av tekstile produkter stiller store krav til fagarbeiderens kunnskaper og ferdigheter. Framtidige fagoperatører innen tekstil- og konfeksjonsindustrien vil møte høye krav til effektivitet og lønnsom produksjon.

1.2	Inntakskrav

For å inngå lærekontrakt i industritekstilfaget veving må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I design og tekstil eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapingstid)

Opplæring i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for industri-tekstilfaget veving skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 

1.4	Kompetanse

Fagbrev 
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge fagprøve i industritekstilfaget veving.
Etter bestått fagprøve utstedes fagbrev.
Yrkesbetegnelse:	fagoperatør i veving.
Fagbetegnelse: 	industritekstilfaget veving.

Kompetansebevis
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul eller i del av en modul.

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 

For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
Fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk^1 | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

^1 Samiske elever har individuell rett til opplæring i samisk jf. opplæringslova §6-3

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæring i bedrift for industritekstilfaget veving

Lærlingene skal

	kunne velge, bruke og vedlikeholde maskiner, verktøy og utstyr

	kunne utnytte materialer, råstoffer og andre ressurser økonomisk

	kunne arbeide effektivt og kunne tilpasse tempo i forhold til arbeidsoppgavene

	kunne bruke verneutstyr	

	kunne utvise orden under utførelse av arbeidet

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse og til det indre og ytre miljø

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver 

	kunne arbeide selvstendig og planmessig, men også vise evne og vilje til å kunne samarbeide med andre

	kunne arbeide sammen med andre på tvers av faggrenser

	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne utføre arbeidet grundig og nøyaktig, og med stolthet for faget	

	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver i henhold til gitte kvalitetskrav

          kunne følge lover og forskrifter som gjelder for faget

	kunne arbeide i samsvar med etiske normer som gjelder for faget og bransjen, og kjenne den betydning dette har for fagets omdømme  	

	kunne yte god service overfor kunder

	kunne vise kreativitet i utførelsen av arbeidet

	vise evne til å ivareta fagets estetiske krav  

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne fagets tradisjoner, egenart og fremtidige utviklingsmuligheter

	kjenne bransjens og fagets betydning i samfunnet

	ha kunnskaper om bedriftens oppgaver lokalt, nasjonalt og eventuelt internasjonalt

	kjenne egen plassering og funksjon i bedriften

	kjenne til hvilke faktorer som kan påvirke bedriftens lønnsomhet og kvalitetskrav

	kunne følge med i endringer i ny teknologi og endrede krav og standarder

2.2	Garn og testing 

Mål 1
Lærlingene skal kunne begrunne valg av materialer til bruk i veving. 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	ha kjennskap til prinsipper for forberedelse av garn til veving 

1b	kunne velge riktig garntyper til ulike formål

1c	kunne betjene bedriftens testutstyr og kunne bedømme riktig kvalitet på garn ut fra gjennomførte tester og spesifikasjoner

2.3	Renning

Mål 1
Lærlingene skal kjenne prinsippene for framstilling av renning og kunne betjene aktuelle maskiner.

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne forklare prinsippene for renning

1b	kunne forklare og begrunne klistring og liming av renning 

1c	kunne foreta nødvendige beregninger

1d	kunne sette opp garn i rennehekk  og foreta renning og bomming

2.4	Veving

Mål 1
Lærlingene skal kunne bruke materialer, bindinger og veveteknikker i framstillingen av vevnader 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne beskrive ulike innslags- og skillemetoder

1b	kunne beskrive nødvendig utstyr og utrustning på vevemaskinen

1c	kunne foreta framtrekk av renning etter knytting og igangkjøring av vevemaskinen

1d	kunne  beskrive bindinger i veven og foreta træing av redskap på vevemaskinen

1e	kunne skifte mønster på vevemaskinen med hensyn til binding, tetthet og innslag

1f	kunne kontrollere og vurdere kvaliteten og beskrive aktuelle avvik på de vevde varene og kunne vurdere eventuelle forebyggende tiltak

2.5	Kvalitetssikring og internkontroll

Mål 1
Lærlingene skal kunne følge bedriftens rutiner for kvalitetssikring og internkontroll

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne følge bedriftens kvalitetssikringssystem

1b   	kunne sikre riktig avviksbehandling og kunne dokumentere avvik

1c      kunne gjøre rede for kontrollpunkter og kunne forklare kriteriene som er lagt til grunn for valg av punkter

1d  	kjenne lover og forskrifter som gjelder for internkontrollsystemet

1e	ha kjennskap til planer og tiltak når det gjelder bedriftens interne arbeidsmiljø

1f	kunne bruke korrekt arbeidsantrekk og nødvendig personlig verneutstyr 

1g	kunne følge bedriftens renholdsprogram  

1h	kunne tolke produktdatablad for olje og kjemikalier

1i	kunne tilrettelegge og utføre arbeidet på en ergonomisk riktig måte 

1j	kunne gjøre rede for hvilke krav bedriften stiller til rutiner for sikring av personell, og kunne følge disse kravene

1k 	ha kunnskaper om hvordan forurensing kan forhindres og kunne delta i det forebyggende arbeidet

2.6	Bedriftslære

Mål 1 
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	kunne forklare på en enkel måte hvordan bedriften er organisert

1c	kjenne til bedriftens arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles, og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1d	ha kjennskap til bedriftens plass i lokalsamfunnet og bransjens deltagelse nasjonalt og eventuelt internasjonalt

1e	være kjent med hvordan beslutninger tas i bedriften

1f	kjenne bedriftens krav til kundebehandling og kunne ivareta disse i det daglige arbeidet

1g	kjenne til hvordan klager og reklamasjoner skal håndteres 

1h	kjenne til hvordan bedriften vurderer sin lønnsomhet

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt og hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområde

2c	kjenne de kravene som stilles til arbeidstakerne i bedriften, og kunne etterleve disse i det daglige arbeidet

2d	kjenne møterutinene på arbeidsplassen

2e	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.

For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok og/eller annen dokumentasjon som lærlingen har benyttet under opplæringen. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fagprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til fagprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet utarbeider egne retningslinjer for gjennomføring av fagprøve.
Vedlegg 1

Moduler i opplæring i bedrift for industritekstilfaget veving

Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1:	Garn og testing

Kapittel 2.2
Mål 1.

15%

Modul 2:	Renning

Kapittel 2.3
Mål 1.

20%

Modul 3:	Veving

Kapittel 2.4
Mål 1.

50%

Modul 4:	Kvalitetskontroll og 
                        internkontroll

Kapittel 2.5
Mål 1.

10%

Modul 5:	Bedriftslære

Kapittel 2.6
Mål 1 og 2.

5%

Til sammen | | 100%

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.