Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Garverifaget Andre År
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

12

Opprettet per 05.02.98.

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Andre års opplæring i bedrift
Garverifaget

Særløp

Oslo, november 1997
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for særløp, andre års opplæring i bedrift for garverifaget.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 27. november 1997.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2 	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.3 	Kompetanse	2
Kapittel 2: 	Mål og hovedmomenter	3
2.1 	Felles mål for 2. års opplæring i bedrift for garverifaget	3
2.2 	Helse, miljø og sikkerhet	5
2.3 	Produksjonsplanlegging	6
2.4 	Kvalitetskontroll	6
2.5 	Bedriftslære	7
2.6 	Ettergarving og ferdigbehandling av lær	8
2.7 	Etterbehandling og ferdiggjøring av skinn	9
Kapittel 3: 	Vurdering	11
3.1 	Hvorfor vurdering?	11
3.2 	Hva skal vurderes?	11
3.3 	Hvordan skal vurderingen skje?	11
Vedlegg 1
Moduler i 2. års opplæring i bedrift for garverifaget	12

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Menneskene har brukt huder av dyr til mange forskjellige formål og har bearbeidet dem på mange forskjellige måter. Lærframstilling startet for flere tusen år siden. Skinn ble brukt som beskyttelse og til å holde varmen. Skinn ble også festet rundt føttene som verdens første par sko. Skinnene som ble brukt på denne måten ble snart ødelagt av forråtnelse. Dette førte til at metoder for å bevare skinnene ble utforsket.

Først ble skinnene tørket, men da ble de stive. For å gjøre skinnene mykere, ble de første garvemetodene utviklet. De to første metodene var fettgarving og vegetabilsk garving, der en brukte naturlig forefinnende råmateriale. Ved å gjøre dette ble skinnet mykt, slik at det kunne brukes til framstilling av sko og klær.

Skinnet som ble brukt til framstilling av lær kom fra husdyr, vilt, fisk, fugler eller krypdyr.
Det er fremdeles de samme råvarene som benyttes i dagens lærproduksjon.

Pelsberedning består i å bearbeide skinnet slik at hårene bevares. Denne metoden er vesentlig forskjellig fra garving av lær, men bygger på mange av de samme grunnprinsippene. Skinnet som benyttes i pelsberedning kommer fra husdyr og vilt.

I moderne garving og pelsberedning benyttes avanserte prosesser. Det dreie seg om 30 - 40 prosesser før det ferdige produktet kan sendes ut. Store deler av produksjonen består av en blanding av håndverk, maskinbruk og kjemiske prosesser.
Kvalitet er viktig i bransjen. Framtidige fagarbeidere innen garverifaget vil møte store krav til effektivitet og lønnsom produksjon.

Garverifaget er nytt som lærefag i Norge. Faget ble lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet i 1996.

1.2	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

2. års opplæring i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for garverifaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år.

1.3	Kompetanse

Fagbrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge fagprøve i garverifaget.
Etter bestått fagprøve utstedes fagbrev. 
Yrkesbetegnelse:	garver.
Fagbetegnelse: 	garverifaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev.
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene.
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse.
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse 
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og 1. års oppl. i bedrift

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og 1. års opplæring i bedrift for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for 2. års opplæring i bedrift for garverifaget

Lærlingene skal

·	kunne velge, bruke og vedlikeholde maskiner, verktøy og utstyr

·	kunne utnytte materialer, råstoffer og andre ressurser økonomisk

·	kunne arbeide effektivt og kunne tilpasse tempo i forhold til arbeidsoppgavene

·	kunne bruke verneutstyr

·	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljø

·	kunne arbeide selvstendig og planmessig, og vise evne og vilje til samarbeide, også på tvers av faggrenser

·	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

·	kunne utføre arbeidet grundig og nøyaktig, og med stolthet for faget

·	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver i henhold til gitte kvalitetskrav

·	kunne følge lover og forskrifter som gjelder for faget

·	kunne arbeide i samsvar med etiske normer som gjelder for faget og bransjen, og kjenne den betydning dette har for fagets omdømme

·	kunne vise kreativitet i utførelsen av arbeidet

·	vise evne til å ivareta fagets estetiske krav  

·	kunne ta ansvar for egen læring

·	kjenne fagets historiske utvikling

·	kjenne bransjens og fagets betydning i samfunnet

·	ha kunnskaper om bedriftens oppgaver lokalt, nasjonalt og internasjonalt

·	kjenne egen plassering og funksjon i bedriften

·	kunne arbeide lojalt overfor bedriftens mål

·	kunne følge med i endringer i forhold til ny teknologi og endrede krav og standarder

2.2	Helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Lærlingene skal kunne betjene produksjonsutstyret i en normal driftssituasjon i henhold til gjeldende krav for helse, miljø og sikkerhet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne bruke og vedlikeholde maskiner og utstyr etter bedriftens sikkerhetsrutiner

1b	kjenne til bedriftens renholdsprogram og kunne utføre rengjøre maskiner og utstyr i henhold til dette

1c	kunne bruke og slipe kniver og kjenne farene ved feil knivbruk

1d	kunne tilrettelegge og utføre arbeidet på en ergonomisk riktig måte 

Mål 2
Lærlingene skal kjenne til helse- og miljøfarer forbundet med produksjonen og bruk av kjemikalier og kunne forebygge skade på helse, miljø og sikkerhet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne spesielle lover og forskrifter som gjelder for bransjen og bedriftens system for internkontroll

2b	kjenne til HMS datablad for farlige kjemikalier og kunne håndtere kjemikaliene i henhold til gitte krav

2c	kunne bruke hensiktsmessig arbeidsantrekk og nødvendig personlig verneutstyr 

2d	kjenne til ulike typer allergiplager, herunder hudplager og kunne iverksette forebyggende tiltak mot disse

2e	kunne gjøre rede for hvilke krav bedriften stiller til rutiner for sikring av personell, og kunne etterleve disse kravene

2f	kunne forebygge skader og uhell på arbeidsplassen

2g	kunne utføre objektive målinger og kunne påvise forurensingskilder

2h	kunne gjøre rede for avfallsproduktenes virkning på det ytre miljø og kunne iverksette tiltak som reduserer forurensing

2i	kjenne til bedriftens branninstruks og kunne delta aktivt i brannberedskap

2j	ha kjennskap til planer og tiltak når det gjelder bedriftens interne arbeidsmiljø

2.3	Produksjonsplanlegging

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om produksjonsplanlegging

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne gjøre rede for hovedtrekkene ved produksjonsplanleggingen i bedriften

1b	kunne planlegge eget arbeid og kunne sørge for tilgang på råvarer og utstyr

1c	kunne gjøre rede for hvilke framstillingsmetoder som brukes på ulike stadier i produksjonsprosessen

1d	kunne utarbeide flytskjema for prosessen

1e	kunne registrere driftsdata og kunne utarbeide rapporter på grunnlag av dataene

2.4	Kvalitetskontroll

Mål 1
Lærlingene skal kunne kvalitetsstyre produksjonsprosessen og kunne kvalitetskontrollere ferdigprodukter

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne kontrollere og vurdere råvarer ved mottak etter gitte spesifikasjoner

1b	kunne fjerne feil og skader før videre behandling

1c	kunne påvirke produktets egenskaper kjemisk og mekanisk

1d	kunne kontrollere ettergarvingsprosessene og foreta nødvendige inngrep under prosessgangen

1e	kunne påvise eventuelle kvalitetsfeil maskinelt og visuelt ved hjelp av ulike testmetoder

1f	kunne registrere data fra prosesskontroll og kontroll av ferdigprodukt og kunne rette opp ev feil

2.5	Bedriftslære

Mål 1 
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	kunne forklare på en enkel måte hvordan bedriften er organisert

1c	ha kunnskaper om bedriftens arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles, og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1d	kjenne bedriftens system for kvalitetssikring

1e	ha kjennskap til bedriftens plass i lokalsamfunnet og bransjens deltagelse nasjonalt og  internasjonalt

1f	være kjent med hvordan beslutninger tas i bedriften

1g	kjenne bedriftens salgsområder

1h	kjenne til hvordan bedriften vurderer sin lønnsomhet

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt og hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområde

2c	kjenne de kravene som stilles til arbeidstakerne i bedriften, og kunne etterleve disse i det daglige arbeidet

2d	kjenne møterutinene på arbeidsplassen

2e	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2.6	Ettergarving og ferdigbehandling av lær

Mål 1
Lærlingene skal kunne følge prinsippene for ettergarving av lær

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne til prinsippene for og kunne utføre ettergarving av vegetablisk og kromgarvet lær

1b	kjenne prinsippene for og kunne utføre farging og fetting

1c	kunne styre prosessene i ettergarving

Mål 2
Lærlingene skal kunne utføre prosessene fra utsetting til ferdig crust

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne utsette lær

2b	kunne bruke ulike metoder for tørking av lær og kunne gjøre rede for metodenes innvirkning på kvaliteten

2c	kunne forklare hensikten med kondisjonering og mykgjøring av lær og kunne bruke ulike metoder for dette

2d	kjenne til kriteriene for og kunne utføre crust-sortering

Mål 3
Lærlingene skal utføre prosedyrene for finishing, sortering, måling og pakking av lær

Hovedmomenter
Lærlingene skal

3a	kjenne til hovedtypene av lærfinishsystemer og kunne utføre lærfinishing

3b	kjenne til kriteriene for og utføre sortering av ferdig lær

3c	kunne måle og pakke ferdig lær

2.7	Etterbehandling og ferdiggjøring av skinn

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre etterbehandling av skinn

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	vite hvilke skinntyper som skal henges og hvilke som skal strekkes før tørking

1b	kunne vurdere tørrhet i henhold til instruks

1c	kunne viderebehandle skinnene med hensyn til sluttkvalitet

Mål 2
Lærlingene skal kunne bruke metoder for fetting og farging og kunne følge prosessene underveis

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne til grunnprinsipper for oppbygging av farger

2b	kunne bruke ulike typer fargeresepturer

2c	kunne veie opp og tilberede fargebad

Mål 3
Lærlingene skal følge prosedyrene for finishing og måling av skinn. De skal kjenne kvalitetskravene som stilles til sortering av skinn

Hovedmomenter
Lærlingene skal

3a	kunne utføre skinnfinishing og avfetting

3b	kunne gjøre rede for sorteringskrav som stilles til ulike skinntyper

3c	kunne måle ferdig skinn

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i  kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen. For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fagprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til fagprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer  for gjennomføring av fagprøve.

Vedlegg 1

Moduler i 2. års opplæring i bedrift for garverifaget

Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1:	Produksjonsplanlegging

Kapittel 2.3
Mål 1.

5%

Modul 2:	Kvalitetskontroll

Kapittel 2.4
Mål 1.

15%

Modul 3:	Bedriftslære

Kapittel 2.5
Mål 1 og 2.

5%

Modul 4:	Ettergarving og ferdiggjøring 		av lær

Kapittel 2.6
Mål 1, 2 og 3.

75%*

Modul 5:	Etterbehandling og				ferdiggjøring av skinn

Kapittel 2.7
Mål 1 og 2 og 3.

75%*

Til sammen | | 100%

* Lærlingene velger mellom modul 5 eller 6 ut fra bedriftens produksjon.

Kapittel 2.2 Helse, miljø og sikkerhet er ikke egnet for gjennomføring som egen modul, og må derfor integreres i de øvrige modulene der det er naturlig.

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.