Title: Læreplan VGO VKI elektromekaniskefag
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

10

Læreplan  for  videregående  opplæring

Studieretning  for  mekaniske fag

Studieretningsfagene  i videregående kurs I
elektromekaniske fag 

Oslo, september 1994
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI) elektromekaniske fag. 

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som
overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger.
Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har
skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 7. september 1994.  

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Inntakskrav	1
1.3		Varighet	1
1.4		Innhold	1
1.5		Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1		Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2		Montering og reparasjonsteknikk	5
2.3		Industrielektronikk	9
2.4		Elektriske industrielle anlegg	11

Kapittel 3:	Vurdering	12
3.1		Hvorfor vurdering?	12
3.2		Hva skal vurderes?	12
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	12
3.4		Spesielle forhold	13

Vedlegg 1
1.1		Fag- og timefordeling i videregående kurs I elektromekaniske fag	14
1.2		Moduler i videregående kurs I elektromekaniske fag	14

Vedlegg 2
Vurdering i videregående kurs I elektromekaniske fag	15

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Bransjen har lange tradisjoner og mange eksportrettede produksjonsområder benytter denne kompetansen.
   
Innenfor elektromekaniske fag har det i de senere år vært en rivende utvikling i å automatisere prosesser og produksjon. Fagarbeideren må i tillegg til å beherske tradisjonell mekanisk bearbeiding også ha kunnskaper om databaserte bearbeidings-prosesser.

Bransjer som i hovedsak rekrutterer fra videregående kurs I elektromekaniske fag er bl.a elektromekanisk-, mekanisk-, olje-, prosess- og foredlingsindustrien. Sjøfartsnæringen rekrutterer også personell fra dette faget.

Opplæringen skal dekke ulike krav som stilles til arbeid med montering og reparasjons- teknikk, elektriske industrielle anlegg og annen industri. Arbeidsoppgavene er varierte og dekker et stort faglig spekter.

Opplæringen omfatter områder som bruk av håndverktøy og maskiner, måleteknikk, maskinelementer, hydraulikk og pneumatikk, kontroll og kalibrering, elektriske maskiner, reparasjonsarbeid, montasje av utstyr og anlegg, teknikker, skjemategning, elektroteknikk/elektronikk, anleggstyper, montasjeteknikk, vedlikehold, sikkerhet og personvern.

Elevene vil utdanne seg til arbeid innen industrigrener der automatiseringsutstyr og automatiseringsteknikker er sentrale elementer.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn på videregående kurs I elektromekaniske fag må søkeren normalt ha bestått grunnkurs mekaniske fag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs I elektromekaniske fag er normalt 1-årig. 

1.4	Innhold

Videregående kurs I elektromekaniske fag består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lærekontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbudsstrukturen for videre-gående opplæring.

Videregående kurs I på yrkesfaglige studieretninger er også grunnlag for å kunne bli tatt inn på et videregående kurs II (VKII) allmennfaglig påbygging.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Fagbrev og svennebrev 
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse 
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

| Årstimer | Gjennomsnitt uketimer
Norsk | 523 | 14
Engelsk | 187 | 5
Samfunnslære | 75 | 2
Nyere historie | 150 | 4
Matematikk | 187 | 5
Naturfag | 187 | 5
Til sammen | 1309 | 35

Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Etter grunnkurs og videregående kurs I ved en av de yrkesfaglige studieretningene kan generell studiekompetanse oppnås også gjennom et VKII allmennfaglig påbygging. 
Elevene må da ta de resterende felles allmenne fag og i tillegg velge studieretningsfag fra studieretning for allmenne- og økonomisk/administrative fag; til sammen minst 30 uketimer.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

•	ha gode kunnskaper, holdninger og ferdigheter som gjør at de kan arbeide og utvikle seg 	videre i faget

	kunne ta vare på de ressurser som de bruker i fagene

	kunne velge, bruke og vedlikeholde maskiner og utstyr 

	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver i henhold til de kvalitetskrav arbeidstegningen setter

	kjenne til og kunne etterleve lover og forskrifter som gjelder bransjen

•	kjenne fagets historie, tradisjoner og egenart

	ha kunnskaper, ferdigheter og holdninger slik at arbeidet utføres i henhold til god yrkesetikk og moral

	kunne ta ansvar i samsvar med etiske normer og verdier som gjelder for arbeids- fellesskapet og det sosiale fellesskapet både i og utenfor skolen

	ha evne til å arbeide selvstendig, men også kunne samarbeide når det er nødvendig

	ha utviklet sine skapende evner

	forstå de regler som gjelder for vern av seg selv og andre, og kunne ta vare på egen helse ved å bruke kroppen riktig under arbeidet

	ved utførelsen av arbeidet kunne bidra til å ta hensyn til natur og miljø lokalt og globalt

	vise holdninger og atferd som fremmer likestilling og likeverd

	kunne ta ansvar for egen læring

	kunne vurdere fagene i forhold til utviklingen internasjonalt

	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig

	kunne yte god service overfor arbeidsgivere og kunder

2.2	Montering og reparasjonsteknikk

Mål 1
Elevene skal kunne gjøre rede for og kunne montere og demontere maskindeler og maskinelementer. De skal kunne planlegge arbeidet og ta hensyn til sikkerhets- og miljøforskrifter

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

1a	gjøre rede for bruksområdene for ulike typer av bolter og skruer, og rekkefølge og tiltrekningskraft ved ulike skrueforbindelser

1b	velge, montere og demontere aktuelle lager og gjøre rede for smøringsprinsipper,  tilsetninger i olje og pasningsforhold

1c	gjøre rede for og anvende ulike typer tetningsmetoder 

1d	gjøre rede for bruksområdene og kjenne til ulike typer ventiler i     reguleringssystemer 

1e	montere og trykkteste rørarrangement, samt kjenne til forskriftene for trykktesting

1f	gjøre rede for og gjennomføre periodisk vedlikehold 

1g	demontere og montere utstyr, maskiner og apparater og med vekt på  merking, orden og renslighet

1h	gjøre rede for og kjenne bruksområdene for ulike typer av reimer, kunne beregne skivediameter med hensyn til hastighet, og kunne utføre justering av  reimer

1i	utføre samboring og montering av to detaljer hvor bruk av skruer og pinner   inngår med parallellitets- og rettvinkelhetskrav på 0,03 mm per 100 mm

1j	montere tannhjulsutvekslinger og kunne beregne omdreiningstall for tannhjul og girkasser

1k	utbalansere roterende legemer statisk

1l	montere og rette opp maskiner og utstyr hvor aksler, pumper og elektriske motorer inngår

1m	utføre skraping av plane flater

1n	gjøre rede for og utføre de mest vanlige låsemetoder 

1o	montere maskindeler hvor koblinger og lager inngår, og hvor en benytter oppvarming og nedkjøling benyttes

1p	gjøre rede for bruksområdet til ulike typer koblinger for kraftoverføringer

1q	gjøre rede for ulike smøremidler og deres egenskaper og bruksområder

1r	gjøre rede for forenklete tegningsmetoder for  maskinelementer

1s	bestemme inngående maskinelementer som aksler, lager, kiler, tetninger og   deres plassering ut fra en monteringstegning 

1t	utføre arbeidet på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet

Mål 2
Elevene skal kunne utføre utvendig og innvendig dreiing, ta hensyn til egen og andres sikkerhet og kunne sette opp en arbeidsbeskrivelse for fremstilling av et produkt

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

2a	lage en arbeidsbeskrivelse for framstilling av detalj fram til sluttkontroll

2b	velge skjæredata og skjæreverktøy for bearbeidingsprosesser ut fra materialtype og overflatekvalitet ved hjelp av nomogrammer og dataprogram

2c	dreie etter toleranse- og overflatekrav etter gitte normer 

2d	dreie en pasning ut fra katalog for montering av rullingslager,utvendig og innvendig

2e	utføre oppspenning av deler  i chuck, mellom chuck og senterspiss, og mellom spisser, samt kunne foreta oppspenning og oppretting i bakkskive

2f	bruke støtte- og følgebrille

2g	bearbeide deler med sporstikking, avstikking og gjengeskjæring

2h	utføre målinger med skyvelære, mikrometer og måleur ut fra tegningenes nøyaktighetskrav

2i	bruke aktuelt verneutstyr og ta hensyn til egen og andres sikkerhet

Mål 3
Elevene skal kunne utføre ulike freseoperasjoner, ta hensyn til egen og andres sikkerhet og kunne velge arbeids-, måle- og oppspenningsmetoder. De skal kunne bruke riktig verneutstyr slik at farlige situasjoner ikke oppstår

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

3a	velge riktig oppspenningsmetode ut fra arbeidsstykkets geometri

3b	velge smøre- og kjølemidler ut fra miljøkrav, arbeidsoperasjon og materialtype

3c	behandle og lagre farlig avfall forskriftsmessig

3d	utføre fresearbeid på deler innenfor rettvinkelhets- og   parallellitetskrav som angitt på arbeidstegningen, minimum 0,05 innenfor lengde på 100mm

3e	frese kilespor etter gjeldende standard

3f	velge skjæredata, skjæreverktøy og bearbeidingsprosesser ut fra materialtype,  metode og krav til overflatefinhet

3g	foreta riktig valg og bruk av måleutstyr og målemetoder ut fra gitte   nøyaktighetskrav

3h	velge og bruke aktuelt verneutstyr og ta hensyn til egen og andres sikkerhet

Mål 4
Elevene skal kunne utføre honing og sliping og ta hensyn til egen og andres sikkerhet

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

4a	velge riktig oppspenningsmetode ut fra arbeidsstykkets geometri

4b	velge smøre og kjølemidler ut fra miljøkrav, arbeidsoperasjon og materialtype

4c	behandle og lagre farlig avfall etter gjeldende forskrifter 

4d	utføre slipe- og honearbeid med ulike teknikker   

4e	gjøre rede for valg av skjærdata og slipeverktøy ut fra materialtype, metode og krav til overflatefinhet

4f	gjøre rede for riktig valg og bruk av måleutstyr og målemetoder ut fra gitte   nøyaktighetskrav

4g	velge og bruke aktuelt verneutstyr slik at farlige situasjoner ikke oppstår

Mål 5
Elevene skal kunne sammenføye detaljer med hjelp av ulike sveise-, lodde og limemetoder. Elevene skal kunne utføre gasskjæring for hånd og kunne gjøre rede for sikkerhetsrutiner i forbindelse med sveising i trange rom, tanker og miljøer som krever særskilte sikkerhetstiltak

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

5a	utføre gasskjæring for hånd og velge skjæremunnstykke i forhold til materialtype og tykkelse

5b	velge dekkgasstype og sveisetråd for MIG/MAG-sveising og utføre sveisearbeid   i ulike stillinger på syrefast materiale, aluminium og lavlegert stål

5c	utføre bløtlodding og hardlodding av plater, profiler, rør og ledninger, samt   kunne velge loddepasta, flussmiddel og fugeform i forhold til materialtype og gitte kvalitetskrav

5d	legge slitebelegg på maskindeler

5e	utføre påsprøyting av metall 

5f	utføre plastsveising

5g	gjøre rede for standardisering og kvalitetssikring av metalliske materialer

5h	bruke aktuelt verneutstyr og kunne gjøre rede for sikkerhetsrutiner ved sveising i utsatte miljøer

Mål 6
Elevene skal kunne gjøre rede for hovedkomponentene i et hydraulisk og pneumatisk anlegg, kunne utføre oppkobling, feilsøking og vedlikehold på slike anlegg og velge metoder som utnytter ressursene optimalt

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

6a	forklare prinsippene og bruksområdene for pneumatikk og hydraulikk og gjøre rede for hovedkomponentene i et pneumatisk og hydraulisk anlegg

6b	forklare betydningen av symboler som brukes i hydrauliske og   pneumatiske anlegg etter gjeldende standarder

6c	lage skjemategninger på automatiserte anlegg ved hjelp av tilgjengelig datateknologi og kunne lese tegningene

6d	gjøre rede for og kjenne bruksområdene til ventiler og sylindre i hydrauliske og pneumatiske anlegg

6e	utføre systematisk vedlikehold og feilretting på hydrauliske og pneumatiske anlegg, ha kunnskaper om verne- og sikkerhetstiltak for disse og kunne bruke aktuelt verneutstyr

6f	forklare dimensjonering av hydrauliske komponenter og rørforbindelser ut fra behov til trykk, hastighet og volum-strømning.

6g	velge riktige trykkslanger, rør og koblinger 

6h	velge riktig hydraulikkolje og ta hensyn til natur og miljøfaktorer

6i	velge pneumatiske komponenter ut fra kataloger

6j	gjøre rede for bruksområder til ulike filtre og smøreapparater

6k	gjøre rede for oppbygging av luftmotorer og vedlikehold av disse

6l	gjøre rede for ulike metoder for signalbehandling

6m	utføre enkle arbeidsoppgaver hvor signalbehandling av flere sylindre inngår

2.3	Industrielektronikk

Mål 1
Elevene skal beherske bruk av aktuelle komponeneter innen analogteknikk

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

1a	gjøre rede for og anvende ulike motstandskomponenter

1b	vise praktisk forståelse for bruk av aktuelle dioder med tilhørende beregninger, karakteristikker og dimensjonering

1c	vise praktisk forståelse for aktuelle likeretterkoblinger  

1d	vise praktisk forståelse for transistoren og kunne utføre enkle beregninger i ulike koblinger

1e	vise praktisk forståelse for aktuelle komponenter som tyristor, triac og diac

1f	gjøre rede for A/D og D/A omformere

1g	gjøre rede for aktuelle optokoblere

1h	gjøre rede for og kunne anvende aktuelle normer og symboler med dokumentasjon og nødvendigheten for løpende revideringer

1i	lage skjemategninger ved bruk av tilgjengelig datateknologi

Mål 2
Elevene skal kunne gjøre rede for praktisk bruk av aktuelle komponenter i digitalteknikk og PLS og beherske aktuelle feilsøkingsmetoder

Hovedmomenter
Elevene skal kunne

2a	gjøre rede for begrepet digital og de grunnlegende logiske elementer

2c	gjøre rede for logiske ligninger, sannhetstabeller og bruken av boolsk algebra

2e	gjøre rede for og bruke aktuelle tellere

2f	bruke logiske elementer, vipper og tidsledd til enkle problemløsninger

2g	gjøre rede for komponentene til en PLS og gjør rede for tilordningslister, innganger og utganger, og kunne forklare viktigheten av systematisk og oversiktlig programmering

2h	utføre programmering og feilsøking på en enkel simuleringsmodell hvor bruk av givere og følere inngår

2i	gjøre rede for bruken av aktuell dokumentasjon og behovet for  løpende revideringer

2.4	Elektriske industrielle anlegg

Mål 1
Elevene skal gjøre rede for industrianleggenes bruksområder og kunne løse enkle tekniske problemer. De må gjøre rede for elektrisk installasjon og dokumentasjon på industrianlegg. Elevene skal kunne utføre arbeidsoppgaver etter gjeldende forskrifter og normer

Hovedmomenter
Eleven skal kunne

1a	gjøre rede for og anvende aktuelle motortyper

1b	gjøre rede for og anvende aktuelle vern og sikringer i motoranlegg og installasjoner

1c	gjøre rede for og anvende ulike startmetoder og startapparater for motoranlegg

1d	gjøre rede for og anvende aktuelle hastighetsreguleringsmetoder

1e	gjøre rede for og utføre aktuelle beregninger fra merkeskilt på aktuelle motorer

1f	gjøre rede for og anvende kabler, sikringer og vern i automatiseringsanlegg

1g	foreta skjøting, endeavslutning og tilkobling av aktuelle kabler og ledninger med utstyr og komponenter

1h	utføre vedlikehold og enkle  reparasjoner av aktuelle elektriske motorer

1i	gjøre rede for og anvende aktuelle brytere og givere som benyttes i industrien 

1j	utføre oppkoblinger og feilsøking på relevante elektriske styringer med tilhørende hoved- og styrestrømsskjemaer

1k	gjøre rede for og anvende skjemateknikk, merking, symbolikk og dokumentasjon etter gjeldende standarder og normer med tilhørende løpende revideringer

1l	gjøre rede for og utføre arbeidet etter aktuelle forskrifter

1m	lage skjemategninger ved bruk av tilgjengelig datateknologi

1n	kunne utføre arbeidet i samarbeid med andre 

1o	gjøre rede for gjeldende normer og forskrifter som regulerer arbeid med elektriske industrielle anlegg

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner 	utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs I elektromekaniske 	fag

Felles allmenne fag

Årstimer

(gjennomsnitt 
 uketimer)

Norsk | 75 | 2
Engelsk | 75 | 2
Samfunnslære | 75 | 2
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Montering og reparasjonsteknikk | 597 | 16
Industrielektronikk | 150 | 4
Elektriske industrielle anlegg | 187 | 5
Valgfag | 75 | 2
Til sammen | 1309 | 35

Departementet vil komme tilbake til prosentvis fordeling mellom teori og praksis.

1.2	Moduler i videregående kurs I elektromekaniske fag

Fag | Moduler | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Montering og reparasjonsteknikk | Modul 1: Mål 1. | 185 | 5
| Modul 2: Mål  2, 3 og 4. | 112 | 3
| Modul 3: Mål 5. | 150 | 4
| Modul 4: Mål 6. | 150 | 4
Industrielektronikk | Modul 6: Mål 1. | 75 | 2
| Modul 7: Mål 2. | 75 | 2
Elektriske industrielle anlegg | Modul 8: Mål 1. | 187 | 5

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller 	enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs I elektromekaniske fag.

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.		Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.
2.		Alle studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som 	eksamensfag.
3.		Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.
4.		Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.
5.		Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.
6.		Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.
7.		Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt 	av departementet.

B.		Eksamen på videregående kurs I elektromekaniske fag:

	Studieretningsfag:	Elevene skal opp til èn eksamen i studieretningsfaget elektriske 
						industrielle anlegg. 
						I tillegg kan elevene trekkes ut til èn tverrfaglig eksamen i 
						øvrige studieretningsfag. 
						Eksamensoppgaven i elektriske industrielle anlegg utarbeides 					sentralt. Eksamensoppgaven for den tverrfaglige prøven 
						utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

	Allmenne fag:		Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende
						felles allmenne fag.

	Eksamensform:		I studiretningsfagene: skriftlig.
						I felles almenne fag: se den enkelte læreplan

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.