Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Dimensjonskontrollfaget
Last saved by: kak

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for mekaniske fag

Opplæring i bedrift
Dimensjonskontrollfaget

Oslo, juli 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for dimensjonskontrollfaget.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 5. juli 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for dimensjonskontrollfaget	3
2.2	Valg og forberedelse av måleutstyr	4
2.3	Produktkontroll	5
2.4	Kvalitetssikring, helse, miljø og sikkerhet	7
2.5	Bedriftslære	8
Kapittel 3:	Vurdering	10
3.1	Hvorfor vurdering?	10
3.2	Hva skal vurderes?	10
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	10
Vedlegg 1
Moduler i opplæringen i bedrift for dimensjonskontrollfaget	11

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Dimensjonskontrollører arbeider i dag innenfor virksomheter som driver med stykkproduksjon, serieproduksjon og bygging av maskiner og fixturer. I tillegg har skipsbyggingsindustrien behov for kompetanse innenfor dimensjonskontroll. Dimensjonskontrolløren kontrollerer tilvirkede komponenter, ulike typer maskiner under bygging og sammenbygde konstruksjoner.

Dimensjonskontroll er en kontrollmetode, avhengig av delens eller konstruksjonens kompleksitet, som skal omfatte dimensjon med tanke på videre montasje og at det ferdige produkt funksjonerer i henhold til gitte spesifikasjoner.

Dimensjonskontrollørene skal kunne arbeide selvstendig og kunne planlegge gjennomføring av arbeidsoppdrag. De skal kunne arbeide i grupper der dette er nødvendig.

Arbeidet for en dimensjonskontrollør i verkstedsindustrien vil variere fra bedrift til bedrift alt etter rutiner, produkter og instruksjoner.

Arbeidet utføres etter tegninger, produksjonsunderlag, arbeidsstandarder, og spesifikasjoner.

Utstyret som brukes til kontroll er av ulike typer som for eksempel mekanisk, elektrisk, optisk og pneumatisk kontrollutstyr, og må tilpasses de forskjellige kontrolloppgavene .

Kontrollmetoden som blir brukt må tilpasses de mulighetene og begrensningene som finnes i forbindelse med måleobjektet og de omkringliggende forholdene.

Dimensjonskontrollfaget ble lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet 01.07. 1990.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i dimensjonskontrollfaget må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I maskinfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for dimensjonskontrollfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 

1.4	Kompetanse

Fagbrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge fagprøve i dimensjonskontrollfaget.
Etter bestått fagprøve utstedes fagbrev. 
Yrkesbetegnelse:	dimensjonskontrollør.
Fagbetegnelse: 	dimensjonskontrollfaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennefaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for dimensjonskontrollfaget

Lærlingene skal

	kunne velge, bruke og vedlikeholde måleutstyr

	kunne velge verktøy og utstyr som er tilpasset arbeidsoppgavene

	kunne arbeide effektivt og kunne tilpasse tempo i forhold til arbeidsoppgavene

	kunne bruke verneutstyr

	kunne utvise orden under utførelse av arbeidet

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljø

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver

	kunne arbeide selvstendig, men også vise evne og vilje til å kunne samarbeide med andre på tvers av faggrupper

	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver i henhold til gitte kvalitetsbestemmelser

	kunne følge lover og forskrifter som gjelder for faget

	kunne arbeide i samsvar med etiske normer

	kunne yte god service overfor kunder

	kunne vise interesse og kreativitet i utførelsen av arbeidet

	vise evne til å ivareta fagets estetiske krav

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne fagets tradisjoner, egenart og framtidige utviklingsmuligheter

	kjenne fagets betydning i samfunnet

	ha kunnskaper om bedriftens oppgaver lokalt, nasjonalt og internasjonalt
	kjenne egen plassering og funksjon i bedriften

	kjenne til hvilke faktorer som kan påvirke bedriftens lønnsomhet

2.2	Valg og forberedelse av måleutstyr

Mål 1
Lærlingene skal kunne velge og forberede måleutstyr og instrumenter etter gitte tegninger og standarder

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne gjøre rede for hovedtrekkene ved kontrollplanleggingen i bedriften

1b	kunne planlegge eget arbeid og sørge for tilgang på måleinstrumenter- og utstyr

1c	kunne følge bedriftens rutiner i arbeidet

1d	kunne ta hensyn til fysiske betingelser som temperatur, luftfuktighet, trykk og målekraft ved måling

1e	ha kjennskap til måletekniske grunnbegreper og ulike måleverktøys følerenhet, visning og avlesningsenheter

1f	kunne bruke aktuelle arbeidstegninger og standarder

1g	kunne beregne måleusikkerhet 

1h	kunne rapportere måleresultater i henhold til krav og spesifikasjoner

1i	kunne vurdere hvilket utstyr som kan brukes i produktkontrollen ut fra gitte krav

2.3	Produktkontroll

Mål 1
Lærlingene skal kunne måle lengde, høyde, dybde og diameter på ulike produkter

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne bruke skyvelære, mikrometer og parameter

1b	kunne måle på planskive

1c	kunne bruke måleur og vippeindikator

1d	kunne bruke faste måleverktøy

1e	kjenne til bruk av elektronisk avstandsmåler og laser-lengdemåler

1f	kjenne til bruk av koordinatmålemaskin

Mål 2
Lærlingene skal kunne kontrollere vinkler og konuser 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne bruke hårvinkel

2b	kunne måle med universalvinkel og optisk gradvinkel

2c	kunne måle radier, vinkler og lengder ved bruk av profilprosjektør

2d	kunne bruke delehode for måling av vinkler

2e	kunne bruke sinuslinjal og sinusbord for måling av vinkler

2f	kunne bruke ulike typer vater

2h	kjenne til bruk av ulike typer loddsnorer

2i	kjenne til bruk av teodolitt for vinkelmåling 

Mål 3
Lærlingene skal kunne kontrollere utvendige, innvendige, sylindriske og koniske gjenger

Hovedmomenter
Lærlingene skal

3a	kunne bruke sylindriske og koniske gjengetolker og gjengeringer

3b	kunne bruke gjengemal

3d	kunne måle profilvinkel og stigning på gjenger ved hjelp av profilprosjektør

Mål 4
Lærlingene skal kunne måle overflatebeskaffenhet på produkter

Hovedmomenter
Lærlingene skal

4a	kunne gjøre rede for virkemåten til aktuelle måleinstrumenter for overflatebeskaffenhet

4b	kunne gjøre rede for symboler som angir overflatekrav

4c	kunne stille inn ruhetsparametre på måleinstrumentet ut fra tegninger

4d	kunne bestemme overflatefinhet

Mål 5
Lærlingene skal kunne bruke aktuelt måleverktøy og instrumenter for måling av tannhjul

Hovedmomenter
Lærlingene skal

5a	kjenne til bruken av tannhjulstolker, tannhjulsringer og spesielle manuelle måleverktøy og målemaskiner 

5b	kjenne til kuler, tråder og tradisjonelt lengdemåleutstyr som brukes ved måling av tannhjul

Mål 6
Lærlingene skal kjenne til nasjonale og internasjonale standarder for toleranser og pasninger

Hovedmomenter
Lærlingene skal

6a	kunne gjøre rede for standarder for toleranser og pasninger

6b	kunne bruke toleransetabeller

6c	kunne definere toleranseområder ut fra gitte retningslinjer

Mål 7
Lærlingene skal ha kunnskaper om ulike destruktive og ikke-destruktive kontrollmetoder, og hvilke metoder som brukes ved identifisering av materialfeil

Hovedmomenter
Lærlingene skal

7a	kunne gjøre rede for statisk prøving, utholdenhetsprøving, dynamisk prøving og slitasjeprøving

7b	kunne følge prinsippene for kontroll ved hjelp av ultralyd, magnetisering, penetrerende væsker, røntgenstråler, virvelstrøm og termografi 

7c	ha kjennskap til ulike metoders muligheter og begrensninger ved identifisering av materialfeil

2.4	Kvalitetssikring, helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om og kunne etterleve kravene i bedriftens  kvalitetssikringssystem og arbeide i samsvar med dette

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne fagets terminologi

1b	kjenne til oppbygningen av ulike standarder for ulike kvalitetsstyringssystemer, og hvilke krav som stilles til sertifiseringen av bedriften

1c	kunne forstå og følge bedriftens rutiner for kvalitetssikring

1d	kjenne til hva som inngår i kvalitetskontroll

1e	kjenne til ulike typer merking av deler og komponenter

1f	kjenne til internasjonal fargemerking av stål

Mål 2
Lærlingene skal kunne utføre arbeidet på en måte som ikke er til skade for det indre og ytre miljø

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne til og kunne følge bedriftens rutiner i forhold til helse-, miljø- og sikkerhet under arbeidet

2b	ha kjennskap til planer og tiltak når det gjelder bedriftens interne arbeidsmiljø

2c	kunne bruke korrekt arbeidsantrekk og nødvendig personlig verneutstyr 

2d	kunne tilrettelegge og utføre arbeidet på en ergonomisk riktig måte 

2e	kunne gjøre rede for hvilke krav bedriften stiller til rutiner for sikring av personell, og kunne etterleve disse kravene

2f	kunne disponere og deponere avfall på forsvarlig måte

2g	kunne lagre slam og væsker på forsvarlig måte

2.5	Bedriftslære

Mål 1 
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	kunne forklare hvordan bedriften er organisert

1c	ha kunnskaper om bedriftens arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles, og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1d	ha kjennskap til bedriftens plass i lokalsamfunnet og bransjens deltagelse nasjonalt og internasjonalt

1e	være kjent med hvordan beslutninger tas i bedriften

1f	kjenne bedriftens krav til kundebehandling og kunne ivareta disse i det daglige arbeidet

1g	kjenne til hvordan klager og reklamasjoner skal håndteres

1h	kjenne til hvordan bedriften vurderer sin lønnsomhet

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde og vite hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområde

2c	kjenne til avtaler mellom arbeidstakerne og bedriften, og kunne etterleve disse i det daglige arbeidet
2d	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i   læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fagprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til fagprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av fagprøve.
Vedlegg 1

Moduler i opplæringen i bedrift for dimensjonskontrollfaget

Moduler

Innhold

Prosentvis del av 
total opplæring

Modul 1:	Valg og forberedelse av 	måleutstyr

Kapittel 2.2
Mål 1.

25%*

Modul 2:	Produktkontroll

Kapittel 2.3
Mål 1, 2, 3, 4, 5, 6 
og 7

60%**

Modul 3:	Kvalitetssikring, helse, miljø og 	sikkerhet

Kapittel 2.4
Mål 1 og 2

10%

Modul 4:	Bedriftslære

Kapittel 2.5
Mål 1 og 2.

5%

Til sammen | | 100%

Teoretiske kunnskaper inngår med:

*	ca 1/2 av modul 1.
**	ca 1/2 av modul 2.

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske oppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.