Læreplan for videregående opplæring

 
 
Studieretning for medier og kommunikasjon

 
Studieretningsfagene i videregående kurs II
medier og kommunikasjon – P011 

 

 

 

 

 

Oslo 07.08.2002
Læringssenteret

 
Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa.

Læreplanverket består av to deler:
 
1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring. Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring

2.      Læreplaner for videregående opplæring

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene i videregående kurs II medier og kommunikasjon.

Læreplanen er utarbeidet av Læringssenteret og fastsatt av Utdannings- og forskningsdepartementet 07.08.2002 med hjemmel i lov av 17. juli 1998 nr. 61 om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova) § 3-4. 

Læreplanen trer i kraft 07.08.02.

Oslo 07.08.2002

Læringssenteret

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Varighet	1
1.4	Innhold	1
1.5	Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for studieretningsfagene	5
2.2	Medier og kommunikasjon	4
2.3	Prosjektarbeid	9

Kapittel 3:	Vurdering	6
3.1	Hvorfor vurdering?	6
3.2	Hva skal vurderes?	6
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	6
3.4	Spesielle forhold	7

Vedlegg 1	8
1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs II medier og kommunikasjon	8
1.2	Moduler i videregående kurs II medier og kommunikasjon	8

Vedlegg 2	9
                       Vurdering i videregående kurs II medier og kommunikasjon.	9
                       Privatisteksamen	9

 

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning
VKII medier og kommunikasjon bygger på VKI medier og kommunikasjon og gir helhetlig forståelse for fagene som forberedelse for høyere studier.

Reklameprodusent, journalist, informatør, medierådgiver, fotograf, webdesigner, illustratør, grafisk designer, animatør, multimediadesigner og mediegrafiker er noen arbeidsområder denne utdanningen kan føre til. Innen fjernsyn, radio, aviser og forlag vil det være ulike  jobbmuligheter i kommunikasjon og design. I tillegg vil det sannsynligvis utvikles nye arbeidsområder som et resultat av teknologiske og samfunnsmessige endringer. Elever med bakgrunn fra studieretning for medier og kommunikasjon har mulighet for å være med på å skape morgendagens yrker, kanaler og produkter. 

VKII er bygget opp av felles allmenne fag, ett studieretningsfag og prosjektarbeid som gir rom for individuell fordypning.  Det faglige innholdet er satt sammen slik at elevene får et bredt utgangspunkt for videre utdannings- og yrkesvalg.
 
Medier og kommunikasjon
handler om forståelse for og praktisk arbeid med medienes innhold og design – i kommunikasjon gjennom tekst, lyd og bilde. Faget handler også om  medienes makt og etikk –  på et både individuelt og samfunnsmessig plan. 

Prosjektarbeid
er elevvalgt fordypning innen tekst, lyd, bilde eller en kombinasjon av disse.

1.2	Inntakskrav
 
For å bli tatt inn på videregående kurs II medier og kommunikasjon må søkeren normalt ha bestått VKI medier og kommunikasjon eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.
 
1.3	Varighet
 
Videregående kurs II medier og kommunikasjon er normalt 1-årig. 
 
1.4	Innhold
 
Videregående kurs II medier og kommunikasjon består av studieretningsfag og allmenne fag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling. 

Moduler

Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1). 
 
1.5	Kompetanse

Kompetansebevis
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul eller i del av en modul. 

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs II Medier og kommunikasjon grunnlag for inntak til høgskoler og universitet.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene
 
Elevene skal

•	kunne planlegge, produsere og vurdere ulike medieprodukter
 
    kunne sette egne mål og ta ansvar for personlig og faglig utvikling, gjennom gode
      arbeidsvaner, selvstendig arbeidsform og kritisk vurderingsevne

•	kunne formidle et budskap
 
•	kunne bruke ulike virkemidler og komposisjonsprinsipper
 
•	kunne gjennomføre moderne produksjonsprosesser som følger av ny teknologi, nytt verktøy og nye teknikker
 
    kunne planlegge og gjennomføre en prosess fra idé til produkt 

    kunne  samhandle i et arbeidsfellesskap ved å vise respekt, toleranse og egen integritet 

•	kunne forklare hvordan mediene påvirker vår oppfatning av oss selv og virkeligheten

·	kunne forklare hvordan medier påvirker vår oppfatning av og holdning til andre
      mennesker, grupper og folkeslag 

•	kunne skille mellom identitet og image

•	kunne vurdere symbolbruk

•	kjenne de viktigste lover og forskrifter som regulerer medienes virksomhet

•	kunne reflektere over mediebransjens etiske normer
 
•	kjenne mediers ulike bruksområder
 
•	ha kjennskap til fagkompetanse og yrkesfunksjoner i ulike medier

•	kunne bruke grunnleggende fagterminologi
 
•	kunne bruke analytiske, kreative og   administrative ferdigheter på et profesjonelt nivå i en produksjonsprosess

•	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig
 
•	kunne arbeide på en ergonomisk riktig måte
 
•	kunne bruke og ta vare på utstyr
 
•	forstå verdien av kreativitet og estetisk virksomhet som allmenndannende faktorer
 
·    kunne ta hensyn til faktorer som påvirker det indre og ytre miljø

2.2 Medier og kommunikasjon

Mål 1	
Elevene skal kunne vurdere innholdet i ulike medieprodukter og kunne lage  medieprodukter basert på tekst, bilde, lyd eller kombinasjoner av disse

Hovedmomenter
Elevene skal
1a	kunne arbeide målrettet med innhold fra idé til ferdig produkt 

1b	kunne vurdere fortellerteknikker og sjangre i mediene og bruke ulike fortellerteknikker og sjangre i egne medieproduksjoner

1c 	kunne gjennomføre produksjonsprosessen etter yrkesfaglige standarder

1d	kunne begrunne valg av virkemidler som for eksempel stilarter, symboler og tegn 

1e	kunne identifisere og vurdere bruk av retorikk og argumentasjon i mediene

1f	kunne bruke medie- og utrykkshistorie som grunnlag for vurdering av medieprodukter 

Mål 2	
Elevene skal kunne arbeide med design i egne medieproduksjoner basert på tekst, bilde, lyd eller kombinasjoner av disse 

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne begrunne egne valg i en designprosess fra idé til ferdig produkt 

2b	kunne begrunne egne valg av uttrykk og funksjonelle virkemidler i forhold til målgrupper

2c	kunne bruke komposisjonsprinsipper bevisst i design 

2d  	kunne arbeide strukturert og etter yrkesfaglige standarder i prosessen fra ide til ferdig produkt

Mål 3	
Elevene skal  kunne vurdere etiske og juridiske forhold knyttet til egne og andres medieprodukter

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne begrunne etiske valg i arbeid med medieprodukter og ha kjennskap til gjeldende lover og forskrifter

3b	kunne utøve kildekritikk

3c	kunne vurdere egen rolle som påvirker og være bevisst om eget ansvar som medieprodusent

Mål 4	
Elevene skal  kunne vurdere medienes makt i samfunnet

Hovedmomenter
Elevene skal
4a	kunne vurdere medienes innflytelse i den generelle samfunnsutviklingen 

4b	kunne vurdere medienes utvikling i lys av teknologi- og samfunnsutvikling

4c	kunne vurdere eierstrukturer i mediene i et samfunnsperspektiv og den betydning dette har for medienes prioriteringer 

4d	kunne vurdere	kriterier og prioriteringer i nyhetsformidling og annet redaksjonelt arbeid

4e	kunne vurdere	bruken av informasjonstjenester og medierådgivning i samfunnet

4f	kunne vurdere	reklamens metoder for å påvirke

4g	kunne vurdere merkevarebygging 

4h	kunne vurdere den enkelte kanals og den enkelte medarbeiders faglige integritet

2.3	Prosjektarbeid

Mål 1
Elevene skal gjennomføre ett eller flere fordypningsarbeid innen tekst, lyd, bilde eller en kombinasjon av disse etter eget valg.
Arbeidet skal munne ut i ett eller flere egne medieprodukter og prosjektrapporter.

Hovedmomenter
Elevene skal
 
1a        kunne definere mål for prosjektet

1b	kunne lage plan for arbeidet 

1d	kunne planlegge og gjennomføre presentasjon av medieproduktet eller -produktene

1c	kunne vurdere arbeidet med hensyn til prosess, medieprodukt og egen innsats

Kapittel 3:	Vurdering
 
3.1 Hvorfor vurdering?
 
Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.
 
Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.
 
·	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 
	læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
·	å veilede, motivere og utvikle eleven
·	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
·	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om 
hvilken kompetanse eleven har oppnådd
 
3.2	Hva skal vurderes?
 
	·	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen,    
			danner utgangspunkt for vurderingen.
 
	·	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

	·	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.
 
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?
 
Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:
 
	·	Vurdering underveis.
	·	Avsluttende vurdering.
 
Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i terminkarakterer. 
 
Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

  
3.4	Spesielle forhold
 
I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre flere prosjektarbeider.
I ett eller flere av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.
 
Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

 

Vedlegg 1
1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs II medier og kommunikasjon

Felles allmenne fag	Årstimer	
Norsk (Modul 3 og 4)	374	
Engelsk (Modul 3)	  37	
Nyere historie	150	
Matematikk (Modul 2)	  75	
Naturfag (Modul 2)	112	
Kroppsøving	  75	
 		
Studieretningsfag		
Medier og kommunikasjon	299	
Prosjektarbeid	187	
 		
Til sammen	1309	
 
1.2	Moduler i videregående kurs II medier og kommunikasjon
 
Fag	Moduler	Årstimer	
Medier og kommunikasjon	Modul 1:  Mål 1, 2, 3 og 4	 299
	
Prosjektarbeid   	Modul 2	187	

 
Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*
 
1	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
 
2	Samiske elever har individuell rett til opplæring i samisk jf Opplæringslova §6-3

Vedlegg 2
 
Vurdering i videregående kurs II medier og kommunikasjon
 
Standpunktkarakterer 

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
 
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakteren.
 
Elevenes arbeidsprosesser og arbeidsprodukter gjennom året dokumenteres i en arbeidsmappe. Dokumentasjon fra denne mappen skal utgjøre en del av grunnlaget for termin- og standpunktkarakterene.

Eksamen i studieretningsfag

Alle elevene skal opp til en tverrfaglig eksamen. Eksamen er lokalt gitt etter sentrale retningslinjer.

Eksamen i allmenne fag

Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles allmenne fag.	

Eksamensform

I studieretningsfag:
Eksamen skal være individuell og muntlig. Eksamen består av en forberedelsesdel og en individuell muntlig eksamensdel. I forberedelsesdelen samler eleven ett eller flere arbeider fra sin egen arbeidsmappe i en sluttmappe og utarbeider et oppsummeringsnotat for eget bruk under selve eksamen.  Elevens presentasjon av arbeider fra sluttmappen skal brukes som utgangspunkt for den muntlige eksamen. 

I felles allmenne fag: Se læreplanen for det enkelte fag
 
Privatisteksamen

Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.