Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Treforedlingsindustrifaget
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

10

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for kjemi- og prosessfag

Opplæring i bedrift
Treforedlingsindustrifaget

Oslo, mars 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for treforedlingsindustrifaget.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 8. mars 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for treforedlingsindustrifaget	3
2.2	Helse, miljø og sikkerhet	4
2.3	Produksjon	5
2.4	Produksjonsprosesser og produkter	6
2.5	Vedlikehold	7
2.6	Bedriftslære	7
Kapittel 3:	Vurdering	9
3.1	Hvorfor vurdering?	9
3.2	Hva skal vurderes?	9
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	9
Vedlegg 1
Moduler i opplæringen i bedrift for treforedlingsindustrifaget	10

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Treforedlingsindustrien er den delen av skogsindustrien som frigjør og foredler trefibre til produkter som tremasse, cellulose og papir. Industrien har gjennomgått en kontinuerlig utvikling, der spennende og ny teknologi med tilhørende produksjonsutstyr i dag gir store utfordringer til de ansatte, både på utviklings- og produksjonssiden. Treforedlingsindustrien er den eldste prosessindustrien i Norge. Allerede i 1838 ble landets første papirmaskin installert ved Bentse Brug ved Akerselva, og i 1863 kom det første tresliperiet i gang. Etter hvert kom cellulose- og papirfabrikker til. I dag produseres det i Norge ca. 2 mill. tonn papir per år og ca. 500.000 tonn masse. Omtrent 80% av dette eksporteres til en eksportverdi på ca. 10 mrd. kr. Rundt 10.000 personer er ansatt i bransjen.

Fagoperatørene i bransjen er en nøkkelgruppe i produksjonen. Deres arbeidsplass er oftest kontrollrommene, der de styrer produksjonsprosessene ved hjelp av dataskjermer og paneler. Produksjonen foregår i henhold til bedriftens kvalitetsnormer. På grunnlag av egne observa-sjoner, tilgjengelige prøver, måleresultater og instrumentavlesninger styrer fagoperatørene prosessene eller laboratorievirksomheten. Det krever egne vurderinger og selvstendige disposi-sjoner. Disse disposisjonene har ofte vesentlig og direkte innflytelse på produktkvalitet, kvantitet og miljø. Videre er fagoperatørene i treforedlingsindustrien aktive deltakere i feilsøkingsarbeid og løsning av driftsproblemer. De deltar også i enkelt vedlikeholdsarbeid i prosess-avdelingene og rydder og renholder produksjonsutstyret. Det stilles krav til samarbeidsevne, arbeidsevne og kreativitet og gode holdninger til natur og miljø. 

Fagoperatørene arbeider med kjemisk masse, mekanisk masse, papir og kartong i bedriftenes produksjonslokaler og driftslaboratorier.

Treforedling ble sammen med en del andre prosessfag lagt under lov om fagopplæring i 1980. Fra 1.12.1982 ble treforedling skilt ut som eget fag.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i treforedlingsindustrifaget må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I kjemiske prosessfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for treforedlings-industrifaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år.

1.4	Kompetanse

Fagbrev 
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge fagprøve i treforedlingsindustrifaget.
Etter bestått fagprøve utstedes fagbrev. 
Yrkesbetegnelse:	fagoperatør i treforedlingsindustri.
Fagbetegnelse: 	treforedlingsindustrifaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for treforedlingsindustrifaget

Lærlingene skal

	kunne styre produksjonen med relevant overvåkingsutstyr

	kunne velge, bruke og vedlikeholde verktøy og utstyr og kunne begrunne sine valg

	kjenne til bransjens produksjonsmidler, råvarer og ferdigprodukter

	ha kjennskap til råvare- og ressursutnytting og kunne sette dette i økonomisk og økologisk sammenheng

	ha kunnskaper om aktuelle prosesser i treforedlingsindustrien

	kunne arbeide effektivt og kunne tilpasse tempo til arbeidsoppgavene

	kunne utvise orden under utførelse av arbeidet

	kunne ta hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljø

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver

	kunne bruke informasjonsteknologi 

	kunne arbeide selvstendig og planmessig, men også vise evne og vilje til å kunne sam-arbeide med kolleger og andre yrkesgrupper i en treforedlingsbedrift

	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne utføre arbeidet grundig og nøyaktig og med stolthet for faget

	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere egne arbeidsoppgaver innen treforedlings-industri i henhold til gitte kvalitetskrav

	kunne følge lover, forskrifter og retningslinjer som gjelder for faget

	kunne arbeide i samsvar med etiske normer som gjelder for faget og bransjen, og være klar over den betydning dette har for fagets omdømme

	kunne ta ansvar for egen læring

	kjenne treforedlingsindustriens tradisjoner, egenart og framtidige utviklingsmuligheter

	ha kjennskap til bedriftens oppgaver lokalt og kjenne til treforedlingsindustriens betydning nasjonalt og internasjonalt

	kjenne egen og andres plassering og funksjon i bedriften

	kjenne til hvilke faktorer som kan påvirke lønnsomhet og kvalitetskrav i en treforedlings-bedrift

2.2	Helse, miljø og sikkerhet

Mål 1
Lærlingene skal kunne arbeide i samsvar med krav til helse, miljø og sikkerhet og bedriftens internkontrollforskrift

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne gjøre rede for oppbygningen av bedriftens internkontrollsystem

1b	kunne etterleve de krav som stilles til helse, miljø og sikkerhet under produksjon av tremasse, cellulose og papir

1c	kunne gjøre rede for og ta hensyn til helserisiko og brann- og eksplosjonsfare ved arbeid med råstoffer, løsemidler og tilsetningsstoffer m.m. i ulike bearbeidingsprosesser

1d	kunne følge og forklare bedriftens merkeforskrifter og stoffkartotek

1e	kunne vurdere arbeidsplassens ergonomi, støy og lysforhold

1f	kunne gjøre rede for hvordan bedriftens produksjon påvirker miljøet og kunne minimalisere uønskede påvirkninger ved å iverksette nødvendige tiltak

1g	kunne gi alminnelig førstehjelp ved ulykker

1h	kunne bruke bedriftens varslingssystemer for brann og ulykker

2.3	Produksjon

Mål 1
Lærlingene skal kunne starte, styre, overvåke og stanse produksjonen i et produksjons-avsnitt i samsvar med gitte prosedyrer. De skal kunne feilsøke og foreta nødvendige omstillinger ved kvalitetsskifte

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne bruke utstyr og apparater og kunne innstille produksjonsutstyret til optimal produksjon

1b	kunne starte og stoppe produksjonsutstyr i henhold til gitte prosedyrer

1c	kunne styre og overvåke tilførsel av råvarer og hjelpestoffer

1d	kunne betjene kontrollrommets styre- og overvåkingsfunksjoner

1e	kunne bruke verne- og sikkerhetsutstyr, kunne arbeide i samsvar med verne- og sikker-hetsmessige bestemmelser og kunne kontrollere de sikkerhetsmessige forholdene under produksjonsprosessen 

1f	kunne feilsøke, vurdere, rapportere og handle riktig ved uventede hendelser som f.eks. stans i produksjonen av papir eller masse

1g	kunne registrere, vurdere og rapportere hendelser og resultater i driften, skriftlig og muntlig

1h	kunne fremme forslag til løsning av driftsproblemer

1i	kunne sørge for optimal produksjon ved å kompensere for variasjoner og kunne holde produksjonen innenfor gitte toleransegrenser

1j	kunne rapportere om avvik i produksjonsprosessen og kunne gjøre rede for prosedyrer for avviksrapportering

1k	kjenne til utnyttelse av råvarer og ressurser som tømmer, kjemikalier og elektrisk kraft og kunne vurdere de økonomiske og økologiske konsekvensene av å bruke disse

1l	kunne teste ut varslingssystemene i henhold til aktuelle prosedyrer

1m	kunne bruke prosessflytskjemaer som et nødvendig vurderingsverktøy i en treforedlings-prosess

1n	kunne holde uønskede utslipp fra treforedlingsbedriften på et minimum

1o	kunne overvåke videre håndtering av papir og masse
1p	kunne foreta en enkel kalkulasjon av en produsert enhet ved ut fra råvarekostnader, timekostnader og faste kostnader

Mål 2
Lærlingene skal kunne utføre arbeidet i samsvar med bedriftens kvalitetssikringssystem

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne gjøre rede for oppbygningen av bedriftens kvalitetssikringssystem og kunne arbeide i samsvar med de grunnleggende kvalitetskravene som stilles til produsenter

2b	kunne rapportere og tolke analyse- og produksjonsresultater og kunne utføre kvalitets-kontroll under produksjonen av papir eller fibermasse

2c	kunne foreta produktkontroll i henhold til bestemte kvalitetsnormer og tekniske spesifikasjoner

2.4	Produksjonsprosesser og produkter

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om produksjonsprosesser og  produkter. De skal ha kunnskaper om styring og regulering av produksjonsprosessene 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne til prosessgangen i hele bedriften

1b	ha kjennskap til aktuell teknologi som brukes innenfor treforedlingsindustrien

1c	kunne gjøre rede for virkemåten til og bruksområdene for forskjellige typer prosessutstyr og instrumenter som brukes i bransjen

1d	kunne gjøre rede for produktspekteret som framstilles ved de forskjellige prosessene og for produktenes bruksområder

1e	kunne gjøre rede for prinsipper for styring og regulering av moderne prosesser i treforedlingsindustrien

2.5	Vedlikehold

Mål 1
Lærlingene skal kunne utføre enkelt og forebyggende vedlikehold av produksjonsutstyret

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne utføre inspeksjoner i henhold til systemer for forebyggende vedlikehold

1b	kunne assistere vedlikeholdspersonell i forbindelse med driftsstopp

1c	kunne montere, demontere, rengjøre og kontrollere rør, bend, dyser og filtre

1d	kunne montere og demontere spesielt produksjonsutstyr som f. eks. filter og virer

1e	kunne foreta renhold av det øvrige produksjonsutstyret

2.6	Bedriftslære

Mål 1
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	kunne forklare samspillet mellom de ulike funksjonene i bedriftens organisasjon

1c	ha kunnskaper om bedriftens arbeidsoppgaver, kunne forklare hvordan arbeidet organiseres og fordeles og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1d	være kjent med hvordan beslutninger tas i bedriften

1e	ha kjennskap til bedriftens plass i lokalsamfunnet og bransjens deltagelse nasjonalt og internasjonalt

1f	kunne orientere om ressurser og krav som danner bedriftens rammebetingelser

1g	kunne gjøre rede for hvilke bedriftsøkonomiske faktorer som innvirker på bedriftens resultat

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt og hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområde

2c	kjenne de kravene som stilles til arbeidstakerne i bedriften, og kunne etterleve disse i det daglige arbeidet

2d	kjenne møterutinene på arbeidsplassen

2e	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2f	kunne bruke ulike typer informasjonsteknologi

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fagprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til fagprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av fagprøve.

Vedlegg 1

Moduler i opplæringen i bedrift for treforedlingsindustrifaget

Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1:	Produksjon

Kapittel 2.3
Mål 1 og 2.

60%

Modul 2:	Produksjonsprosesser og 			produkter

Kapittel 2.4
Mål 1.

25%

Modul 3:	Vedlikehold

Kapittel 2.5
Mål 1.

10%

Modul 4:	Bedriftslære

Kapittel 2.6
Mål 1 og 2.

5%

Til sammen | | 100%

Kapittel 2.2 Helse, miljø og sikkerhet er ikke egnet for gjennomføring som egen modul og må derfor integreres i de øvrige modulene som en naturlig del av opplæringen.

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.