Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Laboratoriefaget
Last saved by: kak

Opprettet læreplan per 12.08.1997

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for kjemi- og prosessfag

Opplæring i bedrift
Laboratoriefaget

Oslo, mai 1996
Kirke-, utdannings og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

•	lov om videregående opplæring 
•	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for laboratoriefaget.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 13. mai 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for laboratoriefaget	3
2.2	Kvalitetssikring og internkontroll	4
2.3	Teknikker og metoder	5
2.4	Bedriftslære	6
2.5	Materialprøving og måling av fysiske egenskaper	7
2.6	Mikrobiologi og biokjemi	9
2.7	Kjemisk analyse og syntese	12
Kapittel 3:	Vurdering	15
3.1	Hvorfor vurdering?	15
3.2	Hva skal vurderes?	15
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	15
Vedlegg 1
Moduler i opplæringen i bedrift for laboratoriefaget	16
1.1	Felles moduler	16
1.2	Områder til valg	16

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Laboratoriefaget er utformet for alle typer kjemiske, fysiske og biologiske laboratorier i industri, ved universiteter og høgskoler og i offentlige og halv-offentlige bedrifter med tilknytning til laboratorievirksomhet. Arbeidsstedet er normalt analyselaboratorier og forsknings- og utviklingslaboratorier. En faglaborant skal kunne utføre rutinemessige analyser og kunne delta i metode- eller produktutvikling. Prøvetaking i produksjon eller på andre steder utenfor labora-toriet utgjør også en del av arbeidsoppgavene.

Faget består av en rekke fellesoppgaver innen bedriftsorganisasjon, helse, miljø og sikkerhet, avfallshåndtering, prøvetaking, bearbeiding og presentasjon av analyseresultater, kvalitet m.m. Videre omfatter faget separasjonsteknikker, blanding, homogenisering og kjemiske analyse-metoder. Innenfor hvert av disse arbeidsområdene kan faglaborantene velge teknikker og metoder som bedriften bruker.

Faget omfatter tre områder. Ett område er materialprøving og måling av fysiske egenskaper. Ved denne type laboratorier undersøkes og karakteriseres materialegenskaper ved bergarter, mineraler, metaller, tre, papir, plast, maling, lakk, lim, oljer og emulsjoner m.m. Et annet område er mikrobiologi og biokjemi, der faglaborantene skal undersøke biologisk materiale i forbindelse med forskning, råvare- og produktkontroll ved laboratorier innen næringsmiddelindustri og farmasøytisk industri, ved medisinske laboratorier, ved de offentlige næringsmiddeltilsynene og innen hygienekontroll, bioteknologi og miljøvern. Et tredje område er kjemisk analyse og syntese. Her blir det foretatt kjemiske analyser og/eller synteser i forbindelse med råstoff-, prosess-, produkt- og miljøkontroll eller metode- og produktutvikling.

En faglaborant skal kunne utføre arbeidet selvstendig eller i samarbeid med andre og kunne bruke foreskrevne metoder og oppskrifter og/eller prøve ut oppskrifter og metoder. Arbeidet skal utføres på en faglig forsvarlig måte og i henhold til normer for god yrkesetikk og -moral. Faglaboranten skal følge regler og sikkerhetsforskrifter som gjelder for faget og på arbeids-plassen, og vite konsekvensene av ikke å følge disse.

Laboratoriefaget ble godkjent som fag under lov om fagopplæring i arbeidslivet i juni 1994.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i laboratoriefaget må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I laboratoriefag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for laboratorie-faget skal normalt kombineres med en verdiskapningsdel på ett år.
1.4	Kompetanse

Fagbrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge fagprøve i laboratoriefaget.
Etter bestått fagprøve utstedes fagbrev.
Yrkesbetegnelse:	faglaborant.
Fagbetegnelse: 	laboratoriefaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for laboratoriefaget

Lærlingene skal 

•	kunne ta prøver, kunne preparere dem for analyser og kunne utføre analyser

•	kunne utføre daglig vedlikehold av laboratorieutstyr

•	kunne teste ut og bruke aktuelt laboratorieutstyr 

•	kunne delta i produkt- eller metodeutvikling

•	kunne arbeide effektivt og kunne tilpasse tempo til arbeidsoppgavene og kunne holde orden på arbeidsplassen

•	kunne utføre arbeidet selvstendig, planmessig og nøyaktig

•	kunne arbeide i samsvar med krav til helse, miljø og sikkerhet og kunne ta aktivt del i systematisk kvalitetssikring 

•	kunne bruke verne- og sikkerhetsutstyr

•	kunne samarbeide med andre innen faget og tverrfaglig, kunne vurdere behov for bistand og kunne be om det

•	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver

•	kunne bruke informasjonsteknologi som verktøy i faget

•	kunne finne frem fagstoff på egen hånd og kunne bruke aktuelle hjelpemidler til dette

•	kunne vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

•	kunne utføre arbeidet med stolthet for faget

•	kunne planlegge, gjennomføre og kontrollere arbeidet etter foreskrevne metoder og i samsvar med lover, forskrifter, normer og kvalitetsstandarder

•	kunne etterleve fagets etiske normer

•	kunne ta ansvar for egen læring

•	vite hvilken betydning laboratoriet har for bedriften

•	kjenne fagets tradisjoner, egenart og framtidige utviklingsmuligheter
•	kunne holde seg orientert om utviklingen innen eget fagområde nasjonalt og internasjonalt

•	kjenne til hva som kan påvirke bedriftens lønnsomhet og kvalitetskrav

2.2	Kvalitetssikring og internkontroll

Mål 1
Lærlingene skal kunne etterleve kravene i bedriftens og laboratoriets kvalitetssystem. 
De skal kunne kontrollere om prøvematerialet og analyseresultater tilfredsstiller gitte kvalitetskrav og -bestemmelser

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

1a	kunne arbeide i samsvar med kvalitetssystemet 

1b	kunne gjøre rede for de lover, forskrifter, regler og normer som gjelder for kvaliteten på materialene som undersøkes i laboratoriet

1c	kunne beherske aktuell prøvetakingsteknikk

1d	kunne ta representative prøver, kunne sikre prøvene mot forurensning og kunne preparere dem for analyse

1e	kunne bearbeide og tolke analyseresultater og kunne angi usikkerheten i målingene

1f	kunne vurdere og analysere måleresultater i forhold til gitte toleransegrenser, spesifikasjoner og gjeldende lover, forskrifter, regler og normer

1g	kunne foreta enkel statistisk bearbeiding av måleresultater og kunne presentere resultatene i form av tabeller og diagrammer

1h	kunne føre journal og kunne presentere og rapportere resultater og avvik manuelt og ved hjelp av tilgjengelig informasjonsteknologi

Mål 2 
Lærlingene skal kunne ta hensyn til helse, miljø, sikkerhet og økonomi ved valg av materialer og arbeidsprosess

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

2a	kunne etterleve kravene i bedriftens internkontrollsystem

2b	kjenne til faremomenter og sikkerhetsregler ved bruk av organiske og uorganiske løsemidler

2c	ha kunnskaper om hvordan bedriftens virksomhet belaster arbeidsmiljøet og det ytre miljø, og om hvordan disse belastningene kan overvåkes og begrenses

2d	ha kjennskap til planer og tiltak når det gjelder bedriftens interne arbeidsmiljø

2e	kunne velge riktige typer kjemikalier og emballasjestørrelser ut fra arbeidsoppgaver og økonomiske hensyn og kunne behandle bedriftens kjemikalier sikkert, forskriftsmessig og i henhold til datablad

2f	kunne bruke laboratoriets verneutstyr, avtrekksskap og andre sikkerhetsinnretninger og kunne rapportere avvik og uhell

2g	kunne rydde arbeidsplassen etter utført arbeid, kunne klargjøre laboratoriets utstyr for rengjøring og kunne rengjøre det

2h	kunne behandle laboratoriets avfall i henhold til gjeldende regler

2i	kjenne til arbeidsmiljøloven med spesiell vekt på de kravene som stilles til vern og sikker-het i laboratoriearbeidet

2j	kunne utføre enkel førstehjelp

2.3	Teknikker og metoder

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om og kunne bruke aktuelle teknikker og metoder ut fra bedriftens produksjon

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne gjøre rede for aktuelle separasjonsteknikker som f.eks. sikting, forbrenning, ekstraksjon, kromatografisk separasjon, flotasjon og frysetørring og kunne bruke minst to av teknikkene

1b	kunne gjøre rede for aktuelle teknikker for blanding og homogenisering som f.eks. splitting, suspendering, bruk av ultralyd og riving og knusing og kunne bruke minst to av teknikkene

1c	kunne gjøre rede for aktuelle kjemiske analysemetoder som absorpsjons- og emisjons-spektrometri, kromatografiske metoder som væske/fast stoff, væske/væske, gass/væske og gass/fast stoff og kunne bruke minst to av metodene
2.4	Bedriftslære

Mål 1 
Lærlingene skal kjenne til bedriftens organisering, oppgaver og utvikling og hvilken funksjon laboratoriet har i bedriften

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

1a	kjenne bedriftens opprinnelse og utvikling

1b	ha kunnskaper om bedriftens arbeidsoppgaver og organisasjon, kunne lese og tolke en organisasjonsplan og kunne følge bedriftens arbeidsrutiner

1c	kunne gjøre rede for laboratoriets oppgaver i forbindelse med produksjon, produktutvik-ling og andre funksjoner i bedriften og kunne gjøre rede for laboratoriekostnader i sammenheng med disse funksjonene

1d	kunne sette opp et enkelt budsjett og regnskap

1e	kjenne bedriftens plass i samfunnet både lokalt, nasjonalt og internasjonalt og de ressurser og krav som danner bedriftens rammebetingelser

Mål 2
Lærlingene skal kjenne eget arbeidsområde godt og vite hvilke rettigheter og plikter arbeidstaker og arbeidsgiver har

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kjenne sin nærmeste leders arbeidsoppgaver og ansvarsområde

2c	kjenne de kravene som stilles til arbeidstakerne i bedriften, og kunne etterleve disse i det daglige arbeidet

2d	være kjent med bedriftens tillitsvalgtsordning og tillitsvalgtes funksjon

2e	kunne bruke ulike typer informasjonsteknologi

2.5	Materialprøving og måling av fysiske egenskaper 

Mål 1
Lærlingene skal kunne bruke bedriftens instrumenter og utstyr og kunne måle fysiske egenskaper ved faste stoffer eller væsker eller gasser. De skal kunne kontrollere måleresultatene

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne kalibrere og klargjøre aktuelle instrumenter og aktuelt utstyr

1b	kunne måle størrelser som f.eks. dimensjon, masse og tetthet eller temperaturavhengige egenskaper som f.eks. smelte- og kokepunkt, varmeledningsevne og varmeutvidelse

1c	kunne angi målemetode for og kunne måle minst fem forskjellige fysiske egenskaper ved faste stoffer, væsker eller gasser som f.eks.
	- bøye-, kompresjons- og strekkfasthet
	- partikkelstørrelse og -form
	- viskositet, tiksotropi, stabilitet og overflatespenning
	- trykk, temperatur, volum, flammepunkt og antennelsestemperatur
	- ledningsevne

1d	kunne verifisere måleresultater ved å utføre tilsvarende målinger av standard referansemateriale

Mål 2
Lærlingene skal ha kunnskaper om fysiske egenskaper ved faste stoffer, væsker og gasser

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne gjøre rede for amorf og krystallinsk molekylstruktur og for hvordan molekylstruk-turen virker inn på stoffenes fysiske egenskaper som elastisitet, hardhet, porøsitet, slitasje-styrke, korrosjon, bøye-, trykk- og strekkfasthet, varmeledningsevne og elektrisk lednings-evne og kunne angi aktuelle målemetoder for disse egenskapene

2b	kunne gjøre rede for og kunne angi målemetoder for massetetthet, smelte- og kokepunkt og smelte- og fordampingsvarme

2c	kunne gjøre rede for faseoverganger mellom blanding av gasser, væsker og faste stoffer som f.eks. krystallisasjon, oppløsning og fordamping

2d	kunne gjøre rede for overflatefenomener som fukting, overflatespenning og adhesjon 

2e	kunne gjøre rede for væskers polaritet og polaritetens betydning for blandbarhet med andre væsker, overflatespenning og emulsjonsdannelse
2f	kunne gjøre rede for karakterisering av emulsjoner, deres stabilitet og målemetoder

2g	kunne gjøre rede for ideelle og reelle gassers trykk, temperatur og volum og kunne se sammenhengen mellom disse

2h	kunne gjøre rede for relativ fuktighet og duggpunkt

2i	kunne gjøre rede for stoffers brennverdi og flammepunkt og for aktuelle målemetoder

Mål 3
Lærlingene skal kunne måle og sammenligne fysiske egenskaper ved farge, lukt eller smak manuelt eller instrumentelt

Hovedmomenter
Lærlingene skal

3a	kunne kalibrere og klargjøre aktuelle instrumenter og aktuelt utstyr

3b	kunne angi målemetode for og kunne utføre minst tre forskjellige målinger av farge, lukt eller smak

3c	kunne skrive journal for planleggingen og gjennomføringen av målingene og kunne gjøre rede for vurderinger og valg

3d	kunne sammenligne måleresultatene

Mål 4
Lærlingene skal kunne måle lys og lyd ved bruk av bedriftens instrumenter og utstyr 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

4a	kunne kalibrere og klargjøre aktuelle instrumenter og aktuelt utstyr

4b	kunne måle lyd, støy eller vibrasjoner og kunne kontrollere dempende tiltak

4c	kunne måle lys, belysningsstyrke, refleksjon eller fargeintensitet ved bruk av aktuelle optiske måleinstrumenter

Mål 5
Lærlingene skal kunne måle reaksjonshastigheter eller overflatefenomener ved bruk av aktuelle instrumenter. De skal kunne kontrollere måleresultatene

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

5a	kunne kalibrere og klargjøre aktuelle instrumenter og aktuelt utstyr

5b	kunne gjøre rede for måling av og kunne måle reaksjonshastigheter ved faseoverganger eller overflatefenomenter som f.eks
	- oppløsning av faste stoffer i væske
	- krystallisasjon og sublimasjon
	- fordamping og tørking
	- penetrasjon av gasser og væsker i faste stoffer
	- stabilitet i emulsjoner og suspensjoner
	- adhesjon mellom faste stoffer eller mellom faste stoffer og væsker

5c	kunne kontrollere måleresultatene mot gjeldende spesifikasjoner for materialet som testen utføres på

2.6	Mikrobiologi og biokjemi 

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om relevant mikrobiologi og praktisk bruk av mikro-organismer. De skal kunne beherske generell steril teknikk og kunne behandle mikroorganismer på en forsvarlig måte

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne beherske fortynningsteknikk

1b	kunne drøfte prinsippene for sterilteknikk, kunne utføre autoklavering og tørrsterilisering og kunne håndtere og destruere infisert materiale

1c	kunne skjelne mellom ulike mikroorganismer som muggsopp, gjærsopp, bakterier, animalske celler og virus og kunne gjøre rede for klassifisering av bakterier 

1d	kunne behandle mikroorganismer som bakterier og sopp, herunder kunne inokulere faste og flytende medier, kunne inkubere aerobt og anaerobt, kunne framstille og bedømme renkultur og kunne vedlikeholde kulturer

1e	kunne telle mikroorganismer for kontroll av uønsket vekst

1f	kunne dyrke ulike mikroorganismer i agar, i rysteflaske, ved fermentering m.m. og kunne framstille, behandle og vedlikeholde renkulturer ved sentrifugering, nedstrøm, tørking m.m.

1g	kunne lage preparater for mikroskopering

1h	kunne utføre målinger av mikroorganismers vekst

1i	kunne gi eksempler på mikroorganismers bruksområder

1j	kunne arbeide i samsvar med hygieniske prinsipper og kontrollrutiner og kunne gjøre rede for patogene og toksiske mikrober og deres smitte- og kontamineringsveier

1k	kunne orientere om antigener, antistoff, antigen- og antistoffreaksjoner

1l	kunne gi eksempler på mikrobiell aktivitet i naturen

Mål 2
Lærlingene skal kunne utføre separasjon og kjemiske analyser av biologisk materiale 

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne utføre hydrolytisk og katalytisk spalting

2b	kunne utføre gelelektroforese eller gelfiltrering

2c	kunne bruke spektrofotometriske metoder som f.eks. IR, synlig/UV, atomabsorpsjon, flammefotometri og refraktometri

2d	kunne foreta ekstraksjon

Mål 3
Lærlingene skal ha kunnskaper om relevant biokjemi i tilknytning til bedriftens råvarer, produkter og teknologi

Hovedmomenter
Lærlingene skal

3a	kunne gjøre rede for hvordan viktige cellekomponenter som f.eks. proteiner, enzymer, lipider, membraner, karbohydrater og nukleinsyrer er bygd opp og fungerer

3b	kunne orientere om minst to ulike biokjemiske analysemetoder og arbeidsmåter

3c	kunne gjøre rede for generelle trekk ved metabolisme i celler som glykolyse, sitronsyre-syklus, elektrontransport og oksidativ fosforylering 

3d	kunne gjøre rede for reaksjoner i biologisk materiale ved bearbeiding og lagring

3e	kunne gjøre rede for tilsetningsstoffer og kontaminanter i råvarer og produkter

3f	kunne gjøre rede for bearbeiding, foredling og lagring av råstoffer og produkter

3g	kunne gjøre rede for kontrollpunkter i bedriftens utstyr og hvilke kriterier som ligger til grunn for valg av punkter

Mål 4
Lærlingene skal kunne forberede og utføre mikrobiologiske og hygieniske undersøkelser 

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

4a	kunne utføre enkle mikrobiologiske analyser av biologisk materiale

4b	kunne utføre hygieniske undersøkelser ved bruk av minst én anerkjent metode

Mål 5
Lærlingene skal kunne merke med radioaktive isotoper og kunne behandle radioaktivt materiale på forsvarlig måte

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

5a	kunne arbeide med radioaktive isotoper

5b	kunne radioaktivt merke et materiale og kunne behandle radioaktivt materiale uten å utsette seg selv eller andre for fare

5c	kunne bruke verneutstyr og følge de sikkerhetsreglene som arbeidet krever

5d	kunne behandle laboratoriets måleutstyr for radioaktiv merking

Mål 6
Lærlingene skal kunne bruke immunologiske og enzymatiske analysemetoder

Hovedmomenter
Lærlingene skal

6a	kunne bruke enzymer til spesifikk spalting av analysemateriale f.eks. ved mengde-bestemmelse av ulike karbohydrater

6b	kunne utføre analyser ved bruk av immunologiske reaksjoner med antistoffer og enzymer som agglutinasjon, ELISA og dot-blot i henhold til forskrifter
2.7	Kjemisk analyse og syntese 

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om relevant generell, organisk og fysikalsk kjemi 

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

1a	kunne utføre beregninger av svake syrer, baser og buffere

1b	kunne gi en oversikt over de viktigste typer av forbindelser i organisk kjemi og deres egenskaper og reaksjonsmønster

1c	kunne beskrive grunnleggende reaksjonsmekanismer i organisk kjemi

1d	kunne påvise umettethet og organiske stoffgrupper som alkoholer, karboksylsyrer, ketoner og aldehyder 

1e	kunne gjøre rede for hvordan fysikalske parametre som løselighet, kokepunkt, smeltepunkt og frysepunkt påvirkes

1f	kunne orientere om kolloider og geler

Mål 2
Lærlingene skal kunne planlegge analyser og kunne bruke minst fem analysemetoder etter gitt prosedyre som ledd i produktutvikling eller prosesskontroll

Hovedmomenter 
Lærlingene skal 

2a	kunne søke i litteratur og database etter aktuelle forskrifter

2b	kunne vurdere og velge kjemikalier og emballasjestørrelse ut fra arbeidsoppgave, økonomiske hensyn og hensyn til helse, miljø og sikkerhet

2c	kunne klargjøre og kalibrere analyseinstrumenter

2d	kunne bruke aktuelle standarder, oppslagsbøker og datablad og kunne finne et stoffs fysikalske eller kjemiske data

2e	kunne beherske minst én gravimetrisk metode, én volumetrisk metode, én elektrokjemisk metode, én spektrofotometrisk metode og én kromatografisk metode

Mål 3
Lærlingene skal ha kunnskaper om aktuelle metoder i kjemisk analyse. De skal kunne vurdere fordeler og ulemper ved ulike metoder

Hovedemomenter
Lærlingene skal

3a	kunne vurdere ulike metoder for prøvetaking og prøvepreparering

3b	kunne gjøre rede for aktuelle metoder for elementanalyse

3c	kunne sammenligne atomabsorpsjon med andre optiske og våtkjemiske metoder og kunne vurdere fordeler og ulemper ved de ulike metodene

3d	kunne gjøre rede for analyse av kjemiske forbindelser ved våtkjemiske metoder, kunne sammenligne med instrumentelle metoder som spektrofotometri og kromatografi og kunne vurdere fordeler og ulemper ved de ulike metodene

3e	kunne gjøre rede for høytrykkskromatografi (HPLC) og kunne sammenligne med annen væskekromatografi og med gasskromatografi og kjenne til eventuelle andre analyse-metoder og instrumenter som brukes i bedriften

Mål 4
Lærlingene skal kjenne de grunnleggende prinsipper som gjelder for synteser av organiske forbindelser

Hovedmomenter
Lærlingene skal

4a	kunne gjøre rede for hovedreaksjoner og sidereaksjoner ved én aktuell syntese og kunne forklare hva som skjer på hvert trinn i prosedyren

4b	kunne beskrive rensemetoder og renhetsbestemmelser for det aktuelle synteseproduktet

Mål 5
Lærlingene skal kunne planlegge og utføre synteser i henhold til gitt prosedyre. De skal kunne rense og utføre nødvendige analyser av produktet

Hovedmomenter
Lærlingene skal

5a	kunne søke i litteratur og database etter aktuelle oppskrifter, kunne velge én oppskrift og kunne oppgi referanser til likeverdige oppskrifter

5b	kunne finne fram nødvendig utstyr og nødvendige kjemikalier, kunne sette sammen og klargjøre utstyret og kunne lage standardløsninger

5c	kunne utføre syntesen etter oppskrift, eventuelt etter to likeverdige oppskrifter for en sammenlignende undersøkelse

5d	kunne rense og verifisere synteseproduktet ved å påvise minst tre egenskaper som er spesifikke for produktet, og kunne avgjøre hvor rent produktet er

5e	kunne beregne synteseutbytte, kunne sammenligne med forventet utbytte og kunne gjøre rede for avvik

Mål 6
Lærlingene skal kunne planlegge og utføre kjemiske analyser i henhold til gitt prosedyre. De skal kunne kontrollere analyseresultatet

Hovedmomenter
Lærlingene skal 

6a	kunne velge analysemetode og eventuelt kunne delta i å utvikle nye metoder

6b	kunne velge prøvetakingsmetode, metode for prøveopparbeidelse og kunne bestemme nødvendig antall paralleller 

6c	kunne klargjøre utstyr og kjemikalier, kunne lage standardløsninger og kunne kalibrere instrumenter

6d	kunne skrive journal for planleggingen av analysen og kunne gjøre rede for vurderinger og valg og eventuelt kunne skrive journal for forsøksserien

6e	kunne gjennomføre analysene på aktuell prøve og på referanseprøve etter forskrift og kunne beregne resultater og angi gjennomsnittsverdi og standardavvik

6f	kunne sammenligne analyseresultat for referanseprøver med eventuelle nominelle verdier, kunne vurdere resultatet i forhold til toleransegrenser og kunne gjøre rede for eventuelle avvik og feilkilder

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

•	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
•	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
•	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
•	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

•	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

•	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

•	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

•	Vurdering underveis.
•	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fagprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til fagprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av fagprøve.

Vedlegg 1

Moduler i opplæringen i bedrift for laboratoriefaget

1.1	Felles moduler

Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1:	Kvalitetssikring og internkontroll

Kapittel 2.2
Mål 1 og 2.

10%

Modul 2:	Teknikker og metoder

Kapittel 2.3
Mål 1.

10%

Modul 3:	Bedriftslære

Kapittel 2.4
Mål 1 og 2.

5%

Til sammen | | 25%

1.2	Områder til valg

| Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Materialprøving og måling
av fysiske egenskaper

Modul 4:

Kapittel 2.5
Mål 1og 2.

45%

| Modul 5: | Kapittel 2.5 Mål 3, 4 og 5.* | 30%
Til sammen | | | 75%

| Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Mikrobiologi og biokjemi

Modul 4:

Kapittel 2.6
Mål 1, 2 og 3.

45%

| Modul 5: | Kapittel 2.6 Mål 4, 5 og 6.* | 30%
Til sammen | | | 75%

| Moduler | Innhold | Prosentvis del av total opplæring

Kjemisk analyse og syntese

Modul 4:

Kapittel 2.7
Mål 1, 2, 3 og 4.

45%

| Modul 5: | Kapittel 2.7 Mål 5 og 6.* | 30%
Til sammen | | | 75%

*	Elevene skal arbeide med modul 4 og velge minst ett av målene i modul 5 ut fra bedriftens produksjon.

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.