SOpprettet versjon per 14.04.99

Læreplan  for  videregående  opplæring 

Studieretning  for  idrettsfag

Studieretningsfagene i videregående kurs I
idrettsfag

Oslo, juni 1994
Kirke- utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI) idrettsfag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen 
til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som
overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger.
Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt
 separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har
skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 22. juni 1994.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Inntakskrav	2
1.3		Varighet	2
1.4		Innhold	2
1.5		Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1		Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2		Aktivitetslære	5
2.3		Treningslære	7
2.4  	Idrett, kultur og samfunn	8
2.5		Ledelse og instruksjon	9

Kapittel 3:	Vurdering	11
3.1		Hvorfor vurdering?	11
3.2		Hva skal vurderes?	11
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	11
3.4		Spesielle forhold	12

Vedlegg 1
1.1		Fag- og timefordeling i videregående kurs I idrettsfag	13
1.2		Moduler i videregående kurs I idrettsfag	13

Vedlegg 2
Vurdering i videregående kurs I idrettsfag.	14

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

I moderne tid er tre utviklingstrekk særlig framtredende i idretten. For det første utvikling av nye idrettsgrener basert på ny teknologi, fra motorsport til brettseiling og hang-gliding. For det andre profesjonaliseringen av idretten, der mange blir utøvere på hel- eller deltid, ofte i sam-spill med kommersielle interesser. For det tredje legger sport beslag på en større del av folks inntekt og tid, både til egenaktivitet og som underholdningsinnslag, ikke bare ved arrange-menter, men også gjennom massemediene. Idretten er vår største folkebevegelse med store innslag av spontanitet, og er samtidig knyttet til eliteutøvelse med stor innsats av ressurser 
og et omfattende organisasjonsliv.
  
Studieretning for idrettsfag gir en idrettsfaglig utdanning, men er også et tilbud til dem som 
ønsker å kombinere utdanning med toppidrett. I idrettsfag legges forholdene til rette for å 
utvikle den enkeltes evne til idrettslige prestasjoner, samtidig som idretten settes inn i et videre samfunnsperspektiv.

Grunnkurs idrettsfag gir grunnleggende innføring i sentrale emner og problemstillinger som 
berører idretten. "Idrett" brukes her som et vidt begrep, og omfatter organisert og uorganisert idrett, med ulike former for fysisk trening, trim, mosjon, konkurranseidrett, friluftsliv, dans, kroppsøving, fysisk fostring og lek.  Det betyr at studieretningen omfatter kulturområder med 
ulik historie og bakgrunn, og med ulike mål, verdier og normer. Idrettsfagene fokuserer både på internasjonal toppidretts uttrykk og normer, og på verdier og tradisjon i folkelig norsk tur- og friluftsliv, der allsidig bruk av kroppen for mosjon og trening for mange er resultat av både bevisste beslutninger og mer spontan lek og utfoldelse.

Fritiden spiller en stadig større rolle i vårt samfunn, samtidig som livsstilsykdommer kanskje er blitt vårt største helseproblem. I idrettsfag er det viktig at elevene blir seg bevisst den rollen idretten kan spille, både som kulturfaktor og underholdningsskaper og som sykdomsfore-byggende og helsefremmende aktivitet for den enkelte. Samtidig er det nødvendig å sette elevene i stand til å vurdere idrettens plass i samfunnet ut fra bl.a. ressursbruk og miljøhensyn. Elevene må også vurdere idretten ut fra etiske normer og verdier, fra regler om fair play og doping til forholdet mellom massebevegelse og eliteidrett.
                                                                  
Studieretning for idrettsfag har et bredt innslag av allmenne fag. Kombinasjonen av felles allmenne fag og idrettsfaglig fordypning gir grunnlag for en lang rekke studier ved universitet og høgskoler. Idrettsfaglig utdanning gir også kunnskaper om, ferdigheter i og erfaring med ledelse av grupper.

VKI idrettsfag bygger på grunnkurs idrettsfag. Kurset gir en videreføring  og/eller en innføring av idrettslige ferdigheter innenfor flere idretter samtidig som det gir fordypning innenfor en bestemt idrett.

Gjennom faget idrett,kultur og samfunn blir idrett satt inn i et historieperspektiv og et samtids-perspektiv både på lokalt, nasjonalt og internasjonalt nivå. Blant de felles allmenne fagene vil nyere-/ og eldre historie og samfunnslære være å betrakte som støttefag. Det blir lagt vekt på ulike former for prosjektpreget arbeid der det vekselvis blir stilt krav til selvstendighet og samarbeid/gruppearbeid i arbeidet med temaer og problemstillinger. Videre blir det lagt vekt på øving i å delta i debatter om temaer som har sammenheng med idrettens plass, utforming og funksjon i kultur og samfunn.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn til videregående kurs I idrettsfag må søkeren normalt ha bestått grunnkurs idrettsfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs I idrettsfag er normalt 1-årig. 

1.4	Innhold

Videregående kurs I idrettsfag består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lærekontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbudsstrukturen for videre-gående opplæring.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. 

Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

	Årstimer	Gjennomsnitt uketimer	
Norsk	523	14	
Engelsk	187	5	
Samfunnslære	75	2	
Nyere historie	150	4	
Matematikk	187	5	
Naturfag	187	5	
Til sammen	1309	35	

Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	ha varierte kunnskaper om og allsidig erfaring med praktisk idrettslig aktivitet

	gjennom ulike treningsmetoder og treningsprinsipper utvikle egne ferdigheter, holdninger og kunnskaper som er relevant for idrettslige aktiviteter

	kunne lede og instruere i fysisk aktivitet

	kunne ta vare på utstyr og redskaper og kunne bruke disse på en god måte

	ha opplevd idrettslig glede, spenning, mestring og utfordring

	legge grunnlaget for god kroppsbruk og vise orden og god hygiene

	ha kunnskap om sammenhenger mellom ulike former for idrett og samfunnet omkring og kjenne til idrettens historiske utvikling både nasjonalt og internasjonalt

	gjennom lek, dans og annen idrettslig aktivitet utvikle kreative evner og ta ansvar for egen læring

	gjennom ulike aktiviteter i idrett og friluftsliv ha utviklet selvtillit og samtidig ha utviklet evne til å verdsette andres innsats og vise omsorg, ansvar og respekt

	kjenne den rolle etiske normer og verdier spiller i idrettslig aktivitet

    ha kunnskap om samspillet mellom mennesker, miljø, idrett og helse

	kunne bruke kunnskaper tverrfaglig	

2.2	Aktivitetslære

Mål 1
Elevene skal ha praktiske erfaringer med, ferdigheter i og kunnskaper om et variert utvalg av idretter

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a	ha grunnleggende ferdigheter som er sentrale for den idretten som inngår i undervisningen

1b	ha sosiale ferdigheter som forpliktende samarbeid, fair play, toleranse og omsorg

1c 	kunne gjøre rede for sentrale teknikker, taktiske prinsipper og regelverk og/eller normer i den enkelte idrett

Mål 2
Elevene skal ha praktiske erfaringer med, ferdigheter i og kunnskaper om frilufts-livsaktiviteter med rot i nasjonal og lokal friluftslivstradisjon

Hovedmomenter
Elevene skal 

2a 	planlegge og gjennomføre minimum én tur med overnatting

2b	ha kunnskaper om relevant førstehjelp knyttet til friluftsaktiviteten	

2c	ha kunnskaper om fornuftig bekledning og utstyr for ulike værforhold

2d	kunne bruke kart og kompass i naturen

Mål 3
Elevene skal ha ferdigheter i og kunnskaper om en av de fordypningsidrettene
skolen tilbyr

Hovedmomenter
Elevene skal 

3a	gjennom praktisk aktivitet ha kunnskaper om hvilke faktorer som er avgjørende for å mestre sentrale ferdigheter i fordypningsidretten

3b	ha kunnskaper om hvordan en bør drive trening med tanke på å utvikle sentrale fysiske, psykiske, tekniske og taktiske ferdigheter innen den valgte idretten

3c	kjenne til hvordan kosthold påvirker prestasjonsevne i den valgte idretten

3d	kunne gjøre rede for de mest sentrale lover og regler som gjelder fordypningsidretten

Mål 4
Elevene skal ha gjennomført systematisk trening i fordypningsidretten

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne lage egne treningsplaner i fordypningsidretten, gjennomføre treningen og føre treningsdagbok for en avgrenset periode på 1-2 måneder 

4b	kunne gjennomføre tester som er relevante for fordypningsidretten

Mål 5
Elevene skal kunne planlegge og gjennomføre systematisk trening med tanke på egenutvikling i fordypningsidretten

Hovedmomenter
Elevene skal 

5a	ha kjennskap til sentrale faktorer i treningsplanleggingen innenfor fordypningsidretten

5b  	kunne lage plan for og gjennomføre et systematisk treningsopplegg

5c	kunne vurdere egenutvikling i forhold til plan og gjennomføring

Mål 6
Elevene skal ha erfart hvordan de gjennom variert og allsidig trening kan oppnå ferdighetsutvikling i fordypningsidretten

Hovedmomenter
Elevene skal 

6a        utarbeide plan for og gjennomføre en variert og allsidig trening i fordypningsidretten 

6b	kunne vurdere gjennomføringen med tanke på utvikling av egne prestasjoner og ferdigheter

2.3	Treningslære

Mål 1
Elevene skal vite hvordan de vanligste idrettsskadene oppstår og kan forebygges, og de skal kunne foreta førstehjelp ved de vanligste idrettsskadene

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a	kunne gjøre rede for hvordan kroppens muskelvev, nervevev, støttevev og bindevev er 	bygd opp

1b	kunne gjøre rede for akutte skader og belastningsskader som ofte forekommer i idrett

1c	kunne utføre førstehjelp ved vanlige idrettskader og vite når profesjonell hjelp er
	påkrevet

Mål 2
Elevene skal kunne forklare hovedprinsippene for hvordan nerver og muskler skaper
bevegelser.

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne forklare hovedtrekk ved  
	
	- musklenes nerveimpuls
	- musklenes kontraksjonsmekanisme  	
	- ulike fibertyper
	- refleksbue og muskelspole/strekkrefleks

Mål 3
Elevene skal kunne gjøre rede for hvilken rolle de ulike næringsstoffene har i energiomsetningen og hvordan energifrigjøringen foregår

Hovedmomenter
Elevene skal 

3a 	ha kjennskap til mengden og sammensetningen av de energigivende næringsstoffene, og hvilke næringsstoffer som nedbrytes ved aerobe og anaerobe prosesser

3b        kunne skille mellom aerob og anaerob energifrigjøring

Mål 4
Elevene skal ha kunnskaper om hva et godt kosthold kan bestå av, kostholdets betydning for helse og idrettslig prestasjonsevne og selv kunne etablere gode og sunne kostvaner

Hovedmomenter
Elevene skal

4a        ha kunnskap om og kunne gjøre rede for næringsinnholdet i matvarer 

4b	kunne gjøre rede for sammenhengen mellom kosthold og helse 

4c	kunne planlegge eget kosthold ut fra sunne, ernæringsmessige prinsipper 

2.4  Idrett, kultur og samfunn

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om sentrale hovedtrekk ved idrettens utvikling i Europa fra antikken og fram til i dag

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a	kunne gjøre rede for sentrale trekk ved idretten i antikkens Hellas og Romerriket

1b	kunne gjøre rede for hovedtrekk ved idretten i middelalderen

1c	kunne gjøre rede for sentrale forhold som førte til at de olympiske leker ble gjeninnført, 	og hva som menes med begrepet olympisme

1d        kunne gjøre rede for hovedtrekk i utviklingen av den moderne idretten fra den
		industrielle revolusjon og fram til i dag

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om hovedtrekk i norsk idrettshistorie

Hovedmomenter
Elevene skal 

2a	kunne gjøre rede for sentrale trekk ved framveksten av den organiserte idretten i 	Norge

2b	kunne gjøre rede for hvordan idretten er organisert og ledet i dag på ulike nivåer

2c        kunne gjøre rede for hvilke offentlige etater og politiske organer som er sentrale i 	idrettsarbeidet på et lokalt nivå

Mål 3
Elevene skal ha forståelse for hva som menes med at idrett er en del av vår kultur

Hovedmomenter
Elevene skal 

3a	kunne forklare hva som kan være fellestrekk og hva som skiller aktiviteter som idrett,  	sport, friluftsliv, dans, kroppsøvning, fysisk fostring, lek, mosjon, trim og trening m.m.

3b	skal kjenne til hvordan den organiserte idretten drives og er lagt til rette i et avgrenset 	område m.h.t. antall lag og foreninger, aktivitetstilbud, særidretter, aldersgrupper, 	forholdet topp-/breddeidrett m.m

3c	kjenne til hvordan den uorganiserte idretten drives og er lagt til rette i et avgrenset 	område

3d	kunne gjøre rede for lokale friluftslivstradisjoner og friluftsvaner

2.5	Ledelse og instruksjon	

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om planlegging av aktiviteter for barn og unge

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a	kunne gjøre rede for sentrale forhold som er av betydning ved planlegging av idrettslig 	aktivitet

1b	kunne sette mål for treningsledelse og instruksjon

1c	kunne lage hensiktsmessige planer for treningsledelse og instruksjon

Mål 2 
Elevene skal praktisere treningsledelse og instruksjon og ha kunnskaper om hvilke forhold som er viktige for god ledelse

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne gjøre rede for hva undervisningsmetoder betyr, og gi eksempel på slike
	
2b	ha kunnskaper om forhold som har betydning for  at utøverne skal være motiverte og 	føle seg trygge under trening og instruksjon

2c	kjenne til ulike måter å lede på, og kunne vurdere disse i forhold til forskjellige 	grupper og situasjoner

2d	kunne uttrykke seg klart og presist ved ledelse og instruksjon

Mål 3 
Elevene skal kunne ta ansvar som treningsleder eller instruktør

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne sjekke om utstyr og anlegg er i orden før instruksjonspraksis

3b	kunne finne fram til litteratur og/eller annen hjelp som kan være aktuell i planleggingen

3c        kunne ta ansvar i praktiske ledelsessituasjoner

Mål 4 
Elevene skal ha evne til samarbeid, omsorg, toleranse og respekt

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	gjennom å lede medelever vise fornuftige holdninger til sine medmennesker uavhengig 	av ferdigheter, nivå, kjønn og rase

4b	kunne samarbeide om å planlegge og gjennomføre ledelse

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner 	utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

I aktivitetslære skal elevene ha standpunktkarakter gitt på grunnlag av en samlet vurdering der  ferdigheter, gjennomføring, innsats og kunnskaper vektlegges likt. 

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs I idrettsfag

Felles allmenne fag	Årstimer	(gjennomsnitt uketimer)	
Norsk	187	5	
Samfunnslære	75	2	
B/C-språk	150	4	
			
Studieretningsfag			
Aktivitetslære I	337	9	
Treningslære	112	3	
Idrett, kultur og samfunn	112	3	
Ledelse og instruksjon	75	2	
			
Studieretningsfag til valg 1)2)	187	5	
			
Valgfag	75	2	
			
Til sammen	1309	35	

1) Aktivitetslære Ia dersom alle 5 timene (modul 3 og 4) benyttes til idrettsaktiviteter 
2) Aktivitetslære Ib dersom 3 timer (modul 4) benyttes til idrettsaktiviteter

1.2	Moduler i videregående kurs I idrettsfag

Fag	Moduler	Årstimer	(gjennomsnitt 
uketimer)	
Aktivitetslære1) 	Modul 1: Mål 1 og 2	75	2	
	Modul 2: Mål 3 	75	2	
	Modul 3: Mål 4  2) 	75	2	
	Modul 4: Mål 5 og 6  2) 3)	112	3	
Treningslære	Modul 5: Alle mål i faget	112	3	
Idrett, kultur og samfunn	
Modul 6: Alle mål i faget	
112	
3	
Ledelse og instruksjon	
Modul 7: Alle mål i faget	
75	
2	

1)  Modul 1, 2 og 3 må tas i oppsatt rekkefølge.
2)  Aktivitetslære Ia omfatter modul 3 og 4.
3) Aktivitetslære Ib omfatter modul 4.

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs I idrettsfag.

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.		Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.		Alle studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som 	eksamensfag.

3.		Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.

4.		Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.

5.		Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.		Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.

7.		Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt 	av departementet.

B.		Eksamen på videregående kurs I idrettsfag:

       Studieretningsfag: 	Ingen eksamen.
	
	Allmenne fag:        	Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles 
					allmenne fag.

	Eksamensform:     	I allmenne fag vises det til de enkelte læreplaner.
                                         	Det er ikke eksamen i valgfag.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.