Title: Læreplan VGO GK Idrettsfag
Last saved by: kak

11

Læreplan  for  videregående  opplæring

Studieretning  for  idrettsfag

Studieretningsfagene  i  grunnkurs  idrettsfag

Oslo, oktober 1993
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for grunnkurs idrettsfag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hele løpet.  Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg.  I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre.  Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige plan foreligger.  Veiledende utstyrslister, metodiske veiledninger, oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for opplæringsløpet i studieretningen foreligger.

Kirke-. utdannings- og forskningsdepartementet  15.10.93

Innhold

Kapittel 1: Generell informasjon	1
1.1	 Innledning	1
1.2  Inntakskrav	2
1.3	 Varighet	2
1.4  Innhold	2
1.5	 Kompetanse	2

Kapittel 2: Mål og hovedmomenter	4
2.1  Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2  Aktivitetslære	5
2.3  Treningslære	6

Kapittel 3: Vurdering	8
3.1  Hvorfor vurdering?	8
3.2  Hva skal vurderes?	8
3.3  Hvordan skal vurdering skje?	8
3.4  Spesielle forhold som gjelder studieretningsfagene	9

Vedlegg 1	10
1.1 Fag- og timefordeling	10
1.2 Moduler	10

Vedlegg 2	11
Vurdering i grunnkurs idrettsfag	11

Kapittel 1:	Generell informasjon 

1.1	Innledning

Lek og sport avspeiler samfunnet rundt. I moderne tid er tre utviklingstrekk særlig framtredende innenfor idrettsfagene. For det første utvikling av nye idrettsgrener basert på ny teknologi, fra motorsport til brettseiling og hang-gliding. For det andre profesjonaliseringen av idretten, der mange blir utøvere på hel- eller deltid, ofte i samspill med kommersielle interesser. For det tredje legger sport beslag på en større del av folks inntekt og tid, både til egenaktivitet og som underholdningsinnslag, ikke bare ved arrangementer, men også via massemediene. Idretten er vår største folkebevegelse med store innslag av spontanitet, og er samtidig knyttet til eliteutøvelse med stor innsats av ressurser og et omfattende organisasjonsliv.
  
Studieretning for idrettsfag gir en idrettsfaglig utdanning, men er også et tilbud til dem som 
ønsker å kombinere utdanning med toppidrett. I idrettsfag legges forholdene til rette for å 
utvikle den enkeltes evne til idrettslige prestasjoner, samtidig som idretten settes inn i et videre samfunnsperspektiv.

Grunnkurs idrettsfag gir grunnleggende innføring i sentrale emner og problemstillinger som 
berører idretten. "Idrett" brukes her som et vidt begrep, og omfatter organisert og uorganisert idrett, herunder former for fysisk trening, trim, mosjon, konkurranseidrett, friluftsliv, dans, kroppsøving, fysisk fostring og lek.  Det betyr at studieretningen omfatter kulturområder med 
ulik historie og bakgrunn, og ulike mål, verdier og normer. Idrettsfagene fokuserer både på internasjonal toppidretts uttrykk og normer og på verdier i folkelig norsk tur- og friluftsliv-
tradisjon, der allsidig bruk av kroppen for mosjon og trening for mange er resultat av både bevisste beslutninger og mer spontan lek og utfoldelse.

Fritiden spiller en stadig større rolle i vårt samfunn, samtidig som livsstilsykdommer er blitt 
vårt kanskje største helseproblem. I idrettsfag er det viktig at elevene blir seg bevisst den rollen idretten kan spille i den sammenheng, både som kulturfaktor og underholdningsskaper og når det gjelder sykdomsforebyggende og helsefremmende aktiviteter for den enkelte. Samtidig er det nødvendig å sette elevene i stand til å vurdere idrettens plass i samfunnet ut fra bl.a. ressursbruk og miljøhensyn. Elevene må også vurdere idretten ut fra etiske normer og verdier, fra regler om fair play og doping til forholdet mellom massebevegelse og eliteidrett.
                                                                  
Studieretning for idrettsfag har et bredt innslag av allmenne fag, og kombinasjonen av felles allmenne fag og idrettsfaglig fordypning i bredde og dybde gir grunnlag for en lang rekke 
studier ved universitet og høgskoler. Idrettsfaglig utdanning gir også kunnskaper om, 
ferdigheter i og erfaring med ledelse av grupper.

Arbeid med idrettsfag (teori og praksis) i grunnkurset skal gi grunnlag til fordypning i idrettsfag på VK I.  

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn til grunnkurs idrettsfag, må søker normalt ha gjennomgått 9-årig grunnskole eller tilsvarende.  Det vises også til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Grunnkurset er normalt ett-årig.

1.4 	Innhold

Grunnkurset består av:

Studieretningsfagene
Aktivitetslære og treningslære.
Til sammen 10 uketimer.

Allmennfagene
Norsk, engelsk, matematikk, naturfag og B- og/eller C-språk.
Til sammen 23 uketimer.

Valgfag
2 uketimer.

Det vises også til vedlegg 1 om fag- og timefordelingen.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse.  

1.5	Kompetanse

Som hovedregel kreves fullført og bestått grunnkurs for inntak til videregående kurs I i studie-retningen, og fullført og bestått videregående kurs I for inntak til videregående kurs II.

Generell studiekompetanse
Modellen for idrettsfag er et 3-årig sammenhengende løp med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II.  Fullført og bestått videregående kurs II gir generell studiekompetanse.

Yrkeskompetanse
Studieretningen for idrettsfag gir ingen formell yrkeskompetanse, men integrering av idrettsfaglig teori og praksis over 3 år gir eleven et bredt og variert grunnlag for egen idrettslig utvikling og for instruksjons- og lederoppgaver i organisert og uorganisert idrett og friluftsliv.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul).  Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1 Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	ha variert kunnskap om og allsidig erfaring med praktisk idrettslig aktivitet

	ha opplevd idrettslig glede, spenning, mestring og utfordring

	legge grunnlaget for god kroppsbruk og vise orden og god hygiene

	gjennom ulike treningsmetoder og treningsprinsipp utvikle egne ferdigheter, holdninger og kunnskap som er relevant for idrettslig aktivitet

	kunne ta vare på utstyr, redskaper og bruke disse på en god måte

	ha kunnskap om samspillet mellom menneske, miljø, idrett og helse

	gjennom ulike aktiviteter i idrett og friluftsliv ha tilegnet seg syn for eget verd og samtidig utviklet evne til å verdsette andres innsats og vise dem omsorg, ansvar og respekt

	kjenne den rolle etiske normer og verdier spiller i idrettslig aktivitet

	gjennom lek, dans og annen idrettslig aktivitet utvikle kreative evner og ta ansvar
	for egen læring

	kunne se sammenhengen mellom allmenne fag og studieretningsfag og bruke disse
	kunnskapene tverrfaglig	

	

2.2  Aktivitetslære

Mål 1:	Gjennom faget aktivitetslære skal elevene tilegne seg  praktisk erfaring 	med, 	ferdigheter i og kunnskaper om minst 5 idretter.  Ved valg av idretter 
	bør en ta vare på norsk kulturtradisjon og idrett i nordisk og internasjonal 	sammenheng. Disse bør tilsammen inkludere kategoriene sal/hall, barmark, 
	vann og snø/is

Hovedmomenter 
Elevene skal
	
	1a 	ha tilegnet seg taktiske og fysiske ferdigheter som er sentrale i den enkelte
 		idrett eller aktivitet

	1b 	ha utviklet sosiale ferdigheter som forpliktende samarbeid , fair play, 				toleranse og omsorg
	
	1c 	kunne redegjøre for og anvende teknikker og regelverk i den enkelte 				idrett eller aktivitet

	1d    	kunne redegjøre for normer og etiske verdier og praktisere dem i den
	        	enkelte idrett eller aktivitet

	1e    	vise at de på eget grunnlag og i samarbeid med andre kan skape og/eller 			utvikle nye varianter av lekeaktiviteter

Mål 2:	Elevene skal tilegne seg praktisk erfaring med og kunnskap om minimum 1 	aktivitet fra norsk friluftsliv og ha kunnskap om samspillet mellom 
	menneske og natur

Hovedmomenter
Elevene skal

	2a	ha planlagt og gjennomført minst 2 turer med overnatting og vurdert 				turene slik at erfaringene har blitt til læring

	2b	kunne redegjøre for hvordan enkeltpersoner og grupper kan ferdes i 
		natur og utøve friluftsliv på måter som er skånsomme mot naturmiljøet

2.3 Treningslære   

Mål 1:  	Elevene skal kunne gjøre greie for hvordan og hvorfor en varmer opp før en 	trening eller konkurranse

Hovedmomenter
Elevene skal
 
	1a	erfare ulike måter å drive oppvarming på ut fra generelle retningslinjer for 
		oppvarming

	1b 	erfare og kunne redegjøre for hvilken betydning oppvarming har i 				forbindelse med fysisk aktivitet

Mål 2:  	Elevene skal kunne forklare det organiske grunnlaget for utviklingen 
	av 
		-	utholdenhet
		-	styrke og spenst
		-	hurtighet og reaksjon
		-	bevegelighet
		-	teknikk og koordinasjon

Mål 3:  	Elevene skal tilegne seg kunnskap om treningsprinsipper og 	treningsmetoder, og om hvordan disse kan anvendes gjennom praktisk 	virksomhet

Hovedmomenter
Elevene skal

	3a 	gjøre erfaringer med treningsprinsipper og treningsmetoder ut fra ulike mål 
		for trening, og kunne redegjøre for disse innenfor områdene
		-  utholdenhet
		-  styrke og spenst
		-  hurtighet og reaksjon
		-  bevegelighet
		-  teknikk og koordinasjon.

Mål 4:	Elevene skal kunne redegjøre for sentrale forhold som kan virke inn på 	kroppens funksjonsevne

Hovedmomenter:
Elevene skal kunne gjøre rede for

	4a	grunnleggende krav til kosthold i forhold til egen helse og fysisk
		aktivitet

	4b	betydningen av søvn, hvile og restitusjon

	4c     og drøfte virkninger av bruk av stimulerende midler

Mål 5:  	Elevene skal forklare hensikten med og vise bruken av enkle fysiske tester

Hovedmomenter
Elevene skal

	5a 	kunne bruke tester for å registere hvordan trening virker, og justere 
		trening og aktivitet etter dette                                             

	5b  	ha lært å vurdere bruken av fysiske tester og hvilke begrensninger de 
		har

Mål 6:	Elevene skal ha fått kjennskap til sentrale sammenhenger mellom 	psykologiske faktorer og ulike former for fysiske aktiviteter

Hovedmomenter
Elevene skal

	6a     	kunne gjøre rede for sammenhengen mellom motivasjon og prestasjon

	6b     	kunne gjøre rede for sammenhengen mellom spenning og prestasjon

	6c     	ha kjennskap til hvordan ulike former for fysisk aktivitet tilfredsstiller
		behovet for mestring, spenning og utfordring

Kapittel 3:	Vurdering

3.1  Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurdering vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling fram mot en kompetanse

	å veilede, motivere og utvikle eleven

	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis

	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsonstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2  Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen og i kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er elevenes helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3  Hvordan skal vurdering skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:
	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell.  Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen.  Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i en terminkarakter.  Lærere vil finne idéer og hjelp til vurderingsarbeidet i en metodisk veiledning.

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i dokumentert resultat av avsluttende eksamen.

3.4	Spesielle forhold som gjelder studieretningsfagene

Ved vurdering av elevene skal en legge vekt på bl.a.

-	evne til praktisk anvendelse av teoretisk kunnskap
-	evne til å vise toleranse

I aktivitetslære må i tillegg vektlegges

-	innsatsvilje			
-	evne til samarbeid		
-	evne til å møte uventede situasjoner	
-	ferdigheter, allsidighet	

Ved fastsetting av standpunktkarakterer i aktivitetslære skal ferdigheter, innsats og kunnskaper vurderes etter følgende vektlegging:  2 - 1 - 1.
 
I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeid.  I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Vedlegg 1

1.1 Fag- og timefordeling

Felles allmenne fag

Årstimer

(gjennomsnitt 
 uketimer)

Norsk | 150 | 4
Engelsk | 187 | 5
Matematikk | 187 | 5
Naturfag | 187 | 5
B/C-språk | 150 | 4
Studieretningsfag | |
Aktivitetslære | 223 | 6
Treningslære | 150 | 4
Valgfag | 75 | 2
Til sammen | 1309 | 35

1.2 Moduler

Moduler

Årstimer

(gjennomsnitt 
 uketimer)

Modul 1:
Aktivitetslære

223

6

Modul 2:
Treningslære

150

4

Merknad til vedlegg 1

Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (Årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jf. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp).  For grupper 	eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
Vedlegg 2

Vurdering i grunnkurs idrettsfag

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakter i alle fag.  
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Prinsipper:

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.	Alle studieretningsfag og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som eksamensfag.

3.	Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal minst ett være et allmennfag.

4.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig eksamen.

5.	Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.	Eksamen sensureres lokalt med ekstern sensor.

7.	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

B.	Eksamen på grunnkurset:

	Studieretningsfag:	Alle elevene skal opp til en eksamen i treningslære og/eller 						aktivitetslære. 
				Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

	Allmenne fag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles allmenne 				fag.

	Eksamensform:	i studieretningsfaget treningslære, skriftlig.
				i studieretningsfaget aktivitetslære, praktisk og/eller muntlig.
				i de felles allmenne fagene, se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv.