Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for hotell- og næringsmiddelfag

Studieretningsfag i videregående kurs II meieriindustri

Oslo, januar 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring. Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs II (VKII) meieriindustri.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 29. januar 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Varighet	1
1.4	Innhold	1
1.5	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for studieretningsfagene	3
2.2	Mikrobiologi, produktkjemi og -ernæring	4
2.3	Framstilling av meieriprodukter	5
2.4	Laboratoriearbeid	7
2.5	Hygiene og kvalitetskontroll	8
2.6	Bransjekunnskap, økonomi og ledelse	9
Kapittel 3:	Vurdering	12
3.1	Hvorfor vurdering?	12
3.2	Hva skal vurderes?	12
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	12
3.4	Spesielle forhold	13
Vedlegg 1
1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs II meieriindustri	14
1.2	Moduler i videregående kurs II meieriindustri	14
Vedlegg 2
Vurdering i videregående kurs II meieriindustri	15

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

I Norge har industriell foredling av melk og melkeprodukter foregått siden det forrige århundre. Meieriindustrien var velutviklet både teknologisk, økonomisk og geografisk da framstillingen av de fleste andre næringsmidler på begynnelsen av det 19. århundret utviklet seg fra husholdnings-messig produksjon til industri.

Den teknologiske utviklingen som var en forutsetning for og en følge av industrialiseringen av melkestellet førte til økende behov for faglært arbeidskraft. I Norge kan vi være stolt av å ha hatt en organisert opplæring innenfor meieriindustrien fra 1848. 

Meieriindustrien ligger i dag på et høyt teknologisk nivå, og er den største landbruksbaserte industri innen matvaresektoren. Selv om hjemmemarkedet er det viktigste, har særlig den norske osteindustrien erobret utenlandske markeder. Dette har gitt en betydelig sysselsettingseffekt både innenfor primær- og sekundærnæringen.

Melken som råstoff er grunnlag for et vidt spekter av produkter. Produktene kan være svært ulike både med hensyn til framstilling og kjemisk sammensetning. De fleste produktene gjennom-går bakteriologiske prosesser som ikke alltid kan styres og overvåkes automatisk. Mange av produktene er ømfintlige ferskvarer med meget kort holdbarhet. Dette krever innsikt i hygiene på et høyt nivå. Under hele prosessen må meieristen være forberedt på å ta riktige avgjørelser basert på en god teknologisk innsikt.

I tillegg til grunnleggende kunnskaper om produksjon av melk og melkeprodukter må meieristen beherske den teknologi som brukes i industrien, være i stand til å kvalitetssikre prosessen, og til å lede arbeidet på en fagmessig forsvarlig måte.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn til videregående kurs II meieriindustri må søkeren normalt ha bestått videre-gående kurs I industriell næringsmiddelproduksjon eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs II meieriindustri er normalt 1-årig.

1.4	Innhold

Videregående kurs II meieriindustri består av studieretningsfag, kroppsøving og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Yrkeskompetanse
Yrkeskompetanse som meierist får man etter 3 års videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag	Generell studiekompetanse
- totalt timetall	Timetall i grunn-kurs og VKI	Gjenstående timetall	
Norsk	523 timer	150 timer	373 timer	
Engelsk	187 timer	150 timer	37 timer	
Samfunnslære	75 timer	75 timer	0 timer	
Nyere historie	150 timer	0 timer	150 timer	
Matematikk	187 timer	112 timer	75 timer	
Naturfag	187 timer 	75 timer	112 timer	
Til sammen	1309 timer	562 timer	747 timer	

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	kunne betjene de vanligste prosesstekniske maskiner og styringssystemer

	kunne framstille aktuelle meieriprodukter

	kunne arbeide effektivt og kunne tilpasse tempo i forhold til arbeidsoppgavene

	kunne bruke verneutstyr

	kunne følge prinsippene som gjelder for hygiene innen meieriindustrien

	kunne følge prinsippene som gjelder for kvalitetsstyring under produksjon av meieriprodukter

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljø

	kunne arbeide selvstendig og planmessig, vise evne og vilje til å samarbeide med andre, også på tvers av faggrenser

	vise markedsorientert og positiv holdning til bransjens produkter

	vise en adferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne utføre arbeidet grundig og nøyaktig og med stolthet for faget

	kjenne lover og forskrifter som gjelder for bransjen

	kunne arbeide i samsvar med etiske normer som gjelder for faget og bransjen, og den betydning dette har for fagets omdømme

	vise evne til kreativitet, initiativ og problemløsning

	ta ansvar for egen læring

	kjenne bransjens historie og organisasjoner

	ha kunnskaper om bedriftens oppgaver lokalt, nasjonalt og internasjonalt

	ha kjennskap til hvordan lederansvar utøves

	kjenne til hvilke faktorer som påvirker meieriindustriens lønnsomhet og kvalitetskrav
2.2	Mikrobiologi, produktkjemi og -ernæring

Mål 1
Elevene skal kunne bruke kunnskaper om mikroorganismer og enzymer ved framstilling av meieriprodukter

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a	kunne gjøre rede for oppbygningen av, livsbetingelser for og klassifisering av de vanligste mikroorganismer og enzymer som benyttes innen meieriindustrien

1b	kunne gjøre rede for hvordan mikroorganismer og enzymer brukes i framstilling av meieriprodukter

1c	kunne gjøre rede for mikroorganismer og enzymer som forårsaker at meieriprodukter kvalitetsforringes

1d	kunne iverksette tiltak mot uønskede mikroorganismer og enzymer

Mål 2
Elevene skal kunne bruke kunnskaper om melkens kjemiske sammensetning ved framstilling av meieriprodukter

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne gjøre rede for melkens kjemiske sammensetning og fysiske struktur

2b	kunne gjøre rede for variasjoner i melkens kjemiske sammensetning, og hvilken betydning variasjonene har for ulike produkter

2c	kjenne årsaker til variasjoner i melkens kjemiske sammensetning

2d	kunne gjøre rede for hvilke fettstoffer, proteiner, karbohydrater og mineraler som finnes i melk

Mål 3
Elevene skal kunne styre melkens koagulering

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne gjøre rede for begrepet isoelektrisk punkt og vite hvordan melken koagulerer ved kjemisk og bakteriell syrning

3b	kunne gjøre rede for bruk av enzymer ved koagulering

3c	kunne gjøre rede for hvordan de ulike melkeproteiner påvirkes av varme

Mål 4
Elevene skal ha kunnskaper om meieriproduktenes ernæringsmessige betydning

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne gjøre rede for melkens vitaminer, mineraler, essensielle aminosyrer og sporstoffer, og deres forekomst i ulike produkter

4b	kunne gjøre rede for næringsinnholdet i melk og meieriprodukter

4c	kjenne til meieriproduktenes plass i norsk kosthold

4d	kunne drøfte meieriproduktenes rolle i den offentlige debatt om ernæring og kosthold 

2.3	Framstilling av meieriprodukter

Mål 1
Elevene skal kunne bruke kunnskaper om melk og melkeprodukter som råstoff 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne gjøre rede for hvordan melk dannes hos pattedyr, og vite hvilke faktorer som påvirker melkens kvalitet

1b	kunne gjøre rede for systemer for oppsamling og transport til meieri, og vite hvilke faktorer som kan påvirke melkens kvalitet i denne fasen

1c	kunne gjøre rede for hvordan råvarekvaliteten sikres i meieriet før pasteurisering

1d	kjenne til melkeproduktenes bruksområde som råstoff for andre produkter

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om virkemåten til teknisk utstyr og kunne bruke aktuelle teknikker ved framstilling, emballering og lagring av meieriprodukter

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne gjøre rede for virkemåten til røropplegg, pumper og ventiler

2b	kunne bruke data- og prosesstyringsteknikker

2c	kunne gjøre rede for varme- og kjøleteknikk

2d	kunne bruke ulike membranfiltreringsmetoder

2e	kunne følge prinsippene som gjelder for syrningsteknikk

2f	kunne utføre pasteurisering og kunne bruke andre aktuelle varmebehandlingsmetoder for meieriprodukter

2g	kunne utføre de vanligste separeringsoperasjoner 

2h	kunne utføre homogenisering 

2i	kunne framstille søte og syrnete konsummelkprodukter

2j	kunne bruke den ysteteknikk som gjelder for standardsortimentet av løpeoster

2k	ha kjennskap til den ysteteknikk som brukes for norske spesialoster og for kasein

2l	kunne bruke den framstillingsteknikk som gjelder for produksjon av brunost og myseprodukter

2m	kunne bruke den framstillingsteknikk som gjelder for produksjon av smør og margarin, melkekonserver, tørrmelk og frosne melkebaserte produkter 

2n	kjenne til ulike emballeringsteknikker og -materialer og kunne emballere og lagre melkeprodukter på en faglig forsvarlig måte

2.4	Laboratoriearbeid

Mål 1
Elevene skal kunne følge grunnleggende regler for laboratoriearbeid og kunne bruke og vedlikeholde aktuelt laboratorieutstyr

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne arbeide etter de sikkerhetsregler som gjelder i laboratoriet 

1b	kunne gjøre rede for og følge de regler som gjelder for analysesikkerhet, resultatberegning og journalføring

1c	kunne betjene, kalibrere og foreta daglig vedlikehold av laboratorieutstyr

1d	kunne bruke pipetter og byretter og kunne rengjøre utstyret

Mål 2
Elevene skal kunne utføre aktuelle analyser under produksjonen og kunne foreta aktuelle målinger for å kontrollere og justere produksjonen i henhold til gitte krav

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne utføre aktuelle tester og kunne bruke ulike kontrollmetoder 

2b	kunne utføre mikrobiologiske og kjemiske forsøk og analyser 

2c	kunne utføre produkttekniske analyser 

2d	kunne bruke analysemetoder i minimumsopplegget for den kvalitative driftskontrollen av råvarer og ferdigvarer 

2e	kunne bruke sensorisk analyse ved bedømmelse av råvarer og ferdigvarer

2f	kunne vurdere analyseresultater i forhold til gjeldende krav og kunne foreta produksjons-tilpasninger

2g	kunne bruke relevant måleutstyr og kunne styre og justere prosesser ved hjelp av resultater fra målinger

2.5	Hygiene og kvalitetskontroll

Mål 1
Elevene skal kunne følge prinsippene som gjelder for god hygiene og renhold og kunne bruke aktuelle renholdsmetoder

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne begrepet renholdsplan og kunne bygge opp en plan for meierianlegg 

1b	kunne følge renholdsplaner

1c	kunne gjøre rede for ulike bruksområder for og dosering av vaske- og desinfeksjonsmidler og kunne velge riktig rengjøringsmiddel og- metode

1d	kunne bruke informasjon fra datablad for vaske- og desinfeksjonsmidler

1e	kunne følge prinsippene som gjelder for sirkulasjonsvask og andre aktuelle vaskeprosesser i meieriindustrien

1f	kunne gjøre rede for rammebetingelsene i hygieneforskriftene for meieribedrifter

1g	kunne utvise personlig hygiene og kunne bruke riktig arbeidsantrekk

Mål 2
Elevene skal kunne bruke kvalitetsstyringssystemer for meieriindustrien

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kjenne til offentlige bestemmelser som gjelder for melkeprodukter

2b	kunne gjøre rede for meieriprodukters kvalitetskrav

2c	kunne utvikle og vedlikeholde kvalitetsstyringssystemer

2d	kunne utføre kvalitetstester og bedømmelser som er aktuelle for upasteurisert melk

2e	kjenne til systemet for kvalitetsbetaling av melk 

2f	kjenne de viktigste prinsippene som gjelder for vann- og energiøkonomisering

2g	kjenne til de krav industrien stiller til vannkvalitet

2h	kjenne til hvordan utslipp fra meieriindustrien kan påvirke miljøet og vite hvilke tiltak som reduserer skadelig miljøpåvirkning
2i	kjenne til offentlige bestemmelser for utslipp

2.6	Bransjekunnskap, økonomi og ledelse

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om bransjens historie, organisering og utvikling nasjonalt og internasjonalt

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne utviklingen i behandlingen av melk og melkeprodukter gjennom tidene

1b	kjenne hovedtrekkene i utviklingen av meieriindustriens organisasjoner og kjenne utviklingen av det økonomiske samvirket mellom dem

1c	ha kjennskap til organisasjonene på arbeidsgiver- og arbeidstakersiden 

1d	ha kjennskap til meieriindustriens økonomiske organisasjoner

1e	ha kjennskap til bransjefaglige organisasjoner innenfor meieriindustrien

1f	ha kjennskap til landbruksfaglige og offentlige organisasjoner og etater

1g	ha kjennskap til det sortiment av melkeprodukter som brukes nasjonalt og internasjonalt

1h	kjenne forutsetningen for industrialiseringen av melkestellet nasjonalt og internasjonalt

1i	kjenne til den tekniske utviklingen innenfor meieriindustrien

1j	kunne gjøre rede for prinsippene som gjelder for landbrukssamvirket

Mål 2
Elevene skal ha kjennskap til bedriftsøkonomiske prinsipper og følge disse i sitt arbeid

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	ha kjennskap til budsjettering og budsjettkontroll

2b	kunne sette opp kostnadskalkyler ved innkjøp og salg

2c	ha kjennskap til og kunne lese og forstå enkle regnskaper

2d	kunne gjøre rede for meieriindustriens økonomiske system og de nasjonale og internasjonale rammebetingelser som gjelder for dette

Mål 3
Elevene skal kunne foreta aktuelle driftsøkonomiske beregninger

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne utføre fettstandardiserings- og reseptberegninger for standardproduktene

3b	kunne beregne og kontrollere utbytte og svinn

3c	kunne føre produksjonsdata

Mål 4
Elevene skal kjenne til distribusjon, markedsføring og salg av meieriprodukter

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	ha kjennskap til bruk av logistikk i meieriindustrien

4b	kjenne til bedriftens prinsipper for markedsføring og salg 

4c	kjenne til grunnleggende prinsipper og metoder for produktutvikling

Mål 5
Elevene skal ha kjennskap til hvordan lederansvar utøves på linje- og avdelingsnivå

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kjenne til og kunne bruke gjeldende lov-, avtale- og regelverk

5b	kunne gjøre rede for grunnleggende teorier om arbeidsledelse

5c	kjenne til begrepet personalpolitikk og kunne gi eksempler på hvordan god personalpolitikk kan utøves

5d	kunne gjøre rede for meieriindustriens satsing på området helse, miljø og sikkerhet

5e	kunne følge meieriindustriens prinsipper for produksjonsplanlegging

5f	kjenne til det faglige og etiske ansvar som følger av en lederstilling

Mål 6
Elevene skal kunne delta i planlegging og gjennomføring av meieritekniske prosjekter

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	kunne lese, tolke og bruke flytskjema

6b	kunne lese og forstå arrangementstegninger av prosessteknisk utstyr og linjer

6c	ha kjennskap til utarbeiding av tidsskjema for gjennomføring av prosjekter

6d	ha grunnlag for å arbeide med produktutviklingsprosjekter på tvers av faggrenser

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er elevenes helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs II meieriindustri

Fag	Årstimer	(gjennomsnitt uketimer)	
Kroppsøving	75	2	
			
Studieretningsfag			
Mikrobiologi, produktkjemi og ernæring	152	4	
Produksjon av meieriprodukter	370	10	
Laboratoriearbeid	374	10	
Hygiene og kvalitetskontroll	76	2	
Bransjekunnskap, økonomi og ledelse	187	5	
			
Valgfag	75	2	
			
Til sammen	1309	35	

1.2	Moduler i videregående kurs II meieriindustri

Fag	Moduler	Årstimer	(gjennomsnitt uketimer)	
Mikrobiologi, produktkjemi og ernæring	Modul 1:  Alle mål i faget.	152	4	
Produksjon av 	Modul 2:  Mål 1.	148	4	
meieriprodukter	Modul 3:  Mål 2.	222	6	
Laboratoriearbeid	Modul 4:  Mål 1.	187	5	
	Modul 5:  Mål 2.	187	5	
Hygiene og kvalitetskontroll	Modul 6:  Alle mål i faget.	76	2	
Bransjekunnskap, økonomi og ledelse	Modul 7:  Alle mål i faget.	187	5	

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs II meieriindustri

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakteren.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.
2.	Alle studieretningsfagene kan trekkes ut som eksamensfag.
3.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.
4.	Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.
5.	Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.
6. 	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

B.	Eksamen på videregående kurs II meieriindustri:

Studieretningsfag:	Elevene skal opp til eksamen i fagene Produksjon av meieriprodukter og Laboratoriearbeid 
	I tillegg kan elevene trekkes ut til eksamen i Mikrobiologi, produktkjemi og ernæring, Hygiene og kvalitetskontroll eller Bransjekunnskap, økonomi og ledelse. 
	Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Eksamensform:	Produksjon av meieriprodukter:	skriftlig.
	Laboratoriearbeid: 	praktisk/skriftlig.
	Mikrobiologi, produktkjemi og ernæring:	skriftlig.
	Hygiene og kvalitetskontroll:	skriftlig.
	Bransjekunnskap, økonomi og ledelse:	skriftlig.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.