Title: Læreplan VGO Kokkfag
Last saved by: kak

Læreplan  for  videregående  opplæring

Studieretning  for  hotell- og næringsmiddelfag

Studieretningsfagene  i videregående kurs I
kokkfag

Oslo, juli 1994
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI) kokkfag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen 
til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som
overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger.
Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har
skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 5. juli 1994.  

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Inntakskrav	1
1.3		Varighet	1
1.4		Innhold	2
1.5		Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1		Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2		Matlagings- og råstofflære	5
2.3		Drikkevarer	8
2.4		Meny- og spesialkostlære	9
2.5		Hygiene	11
2.6		Gjestebehandling, salg og service	11
2.7		Bransjelære	13

Kapittel 3:	Vurdering	14
3.1		Hvorfor vurdering?	14
3.2		Hva skal vurderes?	14
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	14
3.4		Spesielle forhold	15

Vedlegg 1	
1.1		Fag- og timefordeling i videregående kurs I kokkfag	16
1.2		Moduler i videregående kurs I kokkfag	16

Vedlegg 2	
Vurdering i videregående kurs I kokkfag	17

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Norsk kokkekunst ligger på et høyt internasjonalt nivå. Dette viser seg ved at restauranter rundt om i landet får høy anerkjennelse. Videre deltar norske kokker hvert år i mange store nasjonale og internasjonale kokkekonkurranser, hvor de ofte ligger helt i toppsjiktet.

Som kokk bør en ha interesse for god mat og matlaging. Det å arbeide som kokk er krevende enten det gjelder å bruke egen oppfinnsomhet og fantasi ved å komponere en spennende matrett, eller å tilfredstille gjestene med en velsmakende salat. Uansett oppgave, arbeidssted eller utfordring er det kokkens jobb å lage en eller flere retter på en delikat, hurtig og vel-smakende måte. 

Arbeidet som kokk medfører ofte skiftordninger, er fysisk krevende, men er meget inspirerende.

Arbeidet som kokk består hovedsaklig i å lage mat på hoteller, restauranter, catering-bedrifter, boligplattformer, skip og andre typer serveringssteder. Institusjonskokken lager mat til personer som spiser alle, eller de fleste av sine måltider på institusjoner. Slike institusjoner finner vi hovedsaklig innen helse-, sosial- eller skoleinternatsektoren, fengselsvesen eller forsvaret.

Videregående kurs I kokkfag omfatter emner som menylære, råstofflære, hygiene, spesial-kostlære, salg, service og språk.

Etter avlagt fagprøve, fins det en rekke muligheter både nasjonalt og internasjonalt. En kan velge om en vil jobbe i en restaurant, på hotell, cruiseskip eller i en institusjon. Mulighetene er mange, og en rekke dyktige kokker driver i dag sine egne restauranter eller er ansatt som kjøkkensjefer. 

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn på videregående kurs I kokkfag må søkeren normalt ha bestått grunnkurs hotell- og næringsmiddelfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs I kokkfag er normalt 1-årig. 

1.4	Innhold

Videregående kurs I kokkfag består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lærekontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbudsstrukturen for videre-gående opplæring.

Videregående kurs I på yrkesfaglige studieretninger er også grunnlag for å kunne bli tatt inn på et videregående kurs II (VKII) allmennfaglig påbygging.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Fagbrev og svennebrev 
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse 
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

| Årstimer | Gjennomsnitt uketimer
Norsk | 523 | 14
Engelsk | 187 | 5
Samfunnslære | 75 | 2
Nyere historie | 150 | 4
Matematikk | 187 | 5
Naturfag | 187 | 5
Til sammen | 1309 | 35
Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Etter grunnkurs og videregående kurs I ved en av de yrkesfaglige studieretningene kan generell studiekompetanse oppnås også gjennom et VKII allmennfaglig påbygging. 
Elevene må da ta de resterende felles allmenne fag og i tillegg velge studieretningsfag fra studieretning for allmenne- og økonomisk/administrative fag; til sammen minst 30 uketimer.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal
	
	ha kunnskaper og ferdigheter i ulike matlagingsmetoder

	ha kunnskaper om matens betydning for helse, hygge, velvære og sosialt samkvem og 	hvordan et positivt servicemiljø kan være med på og forsterke dette

	ha kunnskaper om ernæringsmessig riktig kosthold, utnyttelse av ressursene og bevaring 	av miljøet

	ha god personlige hygiene, og vise god orden og hygiene i utførelsen av arbeidet

	ha kunnskaper og ferdigheter i gjestebehandling, salg og service

		utvikle holdninger som ivaretar skolens og bedriftens økonomi

	kjenne lover og forskrifter som gjelder for bransjen og kjenne bransjens organisasjoner
	 
	kunne samarbeide med yrkesutøvere fra ulike yrker

	kjenne til og ha positive holdninger til fagenes etiske normer

	kunne utvikle og bruke sine kreative evner i fagene

	ha syn for, og kunne ta vare på, de estetiske sidene ved fagene

	kunne arbeide selvstendig og ta ansvar for egen læring

	kjenne til fagenes historie, tradisjoner og egenart

	kunne delta i debatt om fagene og fagenes plass i samfunnet

	kunne vurdere fagene i forhold til utviklingen internasjonalt

	kunne ta hensyn til egen og andres helse og sikkerhet i utførelsen av arbeidet

	ha kunnskaper og holdninger som setter dem i stand til å handle med hensyn til natur og 	miljø

	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig

	ha kunnskaper som gir grunnlag for videre yrkesvalg
2.2	Matlagings- og råstofflære	

Mål 1
Elevene skal kunne kvalitetsvurdere råvarene og kunne lagre og bearbeide disse til produksjonen på en hygienisk, ernæringsmessig, økonomisk og metodisk faglig forsvarlig måte

Hovedmomenter	
Elevene skal
	
1a	kunne kvalitetsvurdere råvarer, lagre rå- og ferdigvarer korrekt og kunne vurdere 	kvaliteten på hel- og halvfabrikata

1b	kjenne til bruksområdene for de ulike råvarene slik at de kan utnyttes på en kreativ, 	faglig, økonomisk og ressursmessig forsvarlig måte
	
1c	kunne partere kjøtt, filetere fisk og dele opp alle typer råvarer for tilbereding

1d	kunne utvikle resepter for produksjon og kunne porsjonsberegne disse
	
1e	kunne lagre, produsere og anrette mat i henhold til gjeldende hygieneforskrifter
	
1f  	kunne forklare den trinnvise fremgangsmåten for hver enkelt tilberedingsmetode som 		brukes til brødmat, forretter, kraft, jevninger, supper, sauser, egg- og pastaretter, 			potettilberedinger, fiskeretter, kjøttretter, grønnsakretter, desserter og bakverk
	
1g	kunne bruke korrekt metode ved tilbereding av retter som er aktuelle for ulike meny-		grupper, slik at rettene oppfyller faglige, hygieniske, ernæringsmessige, sensoriske og 		presentasjonsmessige krav

Mål 2
Elevene skal kjenne til og kunne lage de vanligste hovedtilberedingene som utføres på et kaldtkjøkken
	
Hovedmomenter
Elevene skal
	
2a	kunne de generelle reglene for tilbereding av brødmat og kunne tilberede ulike retter som baguetter, kanapeer, snacks, snitter, sandwich etc.

2b	kunne tilberede ulike hovedgrupper av kalde forretter

2c	kunne tilberede galantiner, mousseer, mousseliner, suffleer, pâteer og terriner
	
2d	kunne generelle regler for tilbereding av salater og dressinger og kunne lage enkle og sammensatte salater og dressinger 

2e	kunne tilberede aktuelle spesialkoster innen koldtkjøkken med utgangspunkt i normalkost

Mål 3
Elevene skal kunne de grunnleggende matlagingsmetodene for tilbereding og anretning av varm mat
	
Hovedmomenter
Elevene skal
	
3a	kunne lage lyse og brune krafter, stekesjy, innkokte krafter og varme og kalde jevninger
	
3b	kunne lage klare og jevnede supper og garnityr til disse, samt kunne klare, legere og montere disse
	
3c	kunne lage aktuelle varme grunnsauser og spesialsauser 
	
3d  	kunne lage aktuelle kalde grunnsauser
	
3e  	kunne lage enkle og sammensatte smørblandinger

3f	kunne lage ulike typer marinader for fisk, skalldyr, kjøtt og vilt

3g	kunne tilberedingsmetoder for egg

3h	kunne tilberedingsmetoder for ris og pasta

3i	kunne forklare og utføre tilberedingsmetoder som blansjering, bresering, damping, dunsting, farsing, fritering, glasering, gratinering, graving, grilling, steking, koking, baking, røking, salting

3j	kunne tilberede poteter, grønnsaker og sopp ut fra aktuelle metoder

3k	kunne tilberede fisk, skalldyr og bløtdyr ut fra aktuelle metoder

3l	kunne tilberede kjøtt, fjærkre og fugl ut fra aktuelle metoder

3m	kunne tilberede aktuelle spesialkoster innen varmtkjøkken med utgangspunkt i normalkost

3n	kunne vurdere ferdig produkt

3o		kunne korrekte fagbetegnelser

Mål 4
Elevene skal kunne tilberede og anrette de ulike hovedtypene av kalde og varme desserter
	
Hovedmomenter
Elevene skal
	
4a	kunne lage isdesserter ut fra aktuelle grunnmasser og varianter av disse som isparfait, 	kremis, sorbet

4b	kunne tilberede ulike hovedgrupper av kalde og varme desserter 

4c  	kunne lage dessertsauser og puréer 
	
4d	kunne lage osteretter og osteanretninger

4e	kunne utføre ulike dekorasjonsteknikker på desserter

4f	kunne tilberede kalde og varme desserter til brukere med spesielle behov

4g	kunne korrekte fagbetegnelser

Mål 5
Elevene skal kunne tilberede vanlig bakverk
	
Hovedmomenter
Elevene skal
	
5a	kunne bake bakverk av rullede deiger som butterdeig, paideig og wienerdeig
	
5b	kunne bake brød, småbrød og kaker av gjærdeig
	
5c	kunne bake småkaker og lagkaker av rørte og piskede masser

5d	kunne tilberede bakverk i frityr, jern og på takke	  

5e	kunne lage kakefyll, kremer, glasur og overtrekksmasse og kunne pynte bakverk 

5f	kunne tilberede bakverk tilpasset brukere med spesielle behov 

5g	kunne korrekte fagbetegnelser

Mål 6
Elevene skal kunne tilberede tradisjonell norsk mat, kjenne til hovedtrekkene i norsk matkultur og kunne sette denne i en international sammenheng
	
Hovedmomenter
Elevene skal
	
6a	kjenne hovedtrekkene i norsk matkultur og det internasjonale kjøkken

6b	kunne tilberede retter etter norske mattradisjoner

Mål 7
Elevene skal kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi i arbeidet 
	
Hovedmomenter
Elevene skal
	
7a	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi og annet tekniske utstyr i lager-styring, produktutvikling, produksjon, ernærings- og økonomiberegning

7b	kjenne til og kunne drøfte hvordan ny teknologi kan bidra til å sikre en god kvalitet på arbeid og produkter

2.3	Drikkevarer

Mål 1
Elevene skal kunne gjøre rede for framstilling av vanlige alkoholfrie og alkoholholdige drikkevarer, deres karakter og bruksområder
	
Hovedmomenter
Elevene skal 
	
1a	kjenne til de vanligste alkoholfrie drikkevarene
	
1b  	kjenne til ølets historie, framstilling og inndeling i skatteklasser

1c	kjenne til vinens historie og framstilling av lette, svake og sterke viner 

1d	kjenne til fruktvinens historie og framstilling 

1e 	kjenne brennevinets historie og framstilling 

1f	kunne korrekt fagbetegnelse på drikkevarer

Mål 2
Elevene skal kunne gjøre rede for regler som gjelder for salg og skjenking av drikkevarer og hvordan misbruk av alkohol og andre rusmidler kan skape problemer for den enkelte og samfunnet
	
Hovedmomenter
Elevene skal
	
2a  	ha teoretiske kunnskaper om bararbeid som miksing av alkoholfrie og alkoholholdige drinker
	
2b  	kunne gjøre rede for bruk av alkohol og kunne drøfte konsekvensene av alkohol- og rusmiddelbruk i næringen og i samfunnet

2c	kjenne lover og forskrifter som regulerer salg og skjenking av alkoholholdige drikkevarer

2.4	Meny- og spesialkostlære

Mål 1
Elevene skal kunne komponere menyer ut fra brukernes ønsker og behov
	
Hovedmomenter
Elevene skal
	
1a  	kunne oppsett av menyer og ha kunnskap om hvilke retter som passer til brukere med ulike behov
	
1b  	kunne komponere faste menyer til ulike måltider som frokost, lunsj, mellommåltider, middag, aftens og supè
	
1c   	kunne komponere selskapsmenyer 
	
1d  	kunne komponere a la carte menyer

1e  	kunne sette opp spesielle kaldt- og varmtbord som fiskebord, sildebord, skjell og skalldyrbord, julebord, spekematbord, kake- og dessertbord, ostebord og salatbord

1f	kunne komponere menyer for brukere som ut fra kultur, livsstil eller religion følger spesielle kostregler

1g	kunne planlegge kostholdet til ulike brukergrupper og begrunne valg av matvarer og matlagingsmetoder

1h	kunne sette opp menyer i samsvar med offentlige anbefalinger om kosthold og helse

1i   	kunne komponere menyer for lengre perioder slik at ernæring og variasjon blir ivaretatt for de ulike brukergruppene

Mål 3
Elevene skal i måltidsproduksjonen kunne velge oppskrifter, råvarer, matlagings-metoder og oppbevaring med hensyn til god helse og ernæring

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne gjøre rede for kroppens behov for energi og ulike næringsstoffers betydning for å opprettholde normal vekst, vedlikehold og god helse

3b	kunne forstå sammenhengen mellom mangel på næringsstoffer og ulike symptomer og sykdommer som kan oppstå ved feilernæring

3c	kunne behandle råvarer riktig slik at kvaliteten opprettholdes 

3e	kunne beregne innholdet av næringsstoffer i kosten og sammenligne dette med offentlige anbefalinger

Mål 4
Elevene skal ha kunnskaper om og kunne tilberede spesialkost

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kjenne til ulike sykdommer som kan føre til behov for spesialkost

4b	kunne de spesielle behovene for næringsstoffer ved ulike sykdommer

4c	kunne drøfte kostholdets betydning i behandling av ulike sykdommer 

4d	kunne tilberede og presentere ulike spesialkoster på en korrekt måte

4e	kjenne offentlige retningslinjer for ulike spesialkoster 

2.5	Hygiene

Mål 1
Elevene skal kunne følge hygieniske retningslinjer i praktisk produksjon og lagring av mat. De skal forstå økonomiske og helsemessige konsekvenser ved brudd på hygiene-forskriftene

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne krav som stilles til god personlig hygiene, produksjonshygiene og nærings-middelhygiene

1b	kunne kartlegge og utarbeide en renholdsplan med arbeidsbeskrivelse og begrunne valg av arbeidsrutiner
 
1c	kunne produsere, lagre og anrette mat i henhold til gjeldende hygieneforskrifter

1d	kunne utføre enkle bakteriekontroller og påvise mikroorganismer ved hjelp av enkle metoder

1e	kunne gjøre rede  for de forskjellige mikroorganismers livsvilkår, spredningsveier og vekstkurver 

2.6	Gjestebehandling, salg og service	

Mål 1
Elevene skal være kjent med egen rolle som servicemedarbeider og ha utviklet sin evne til å mestre ulike situasjoner
	
Hovedmomenter
Elevene skal
	
1a  	ha noe kunnskap i generell psykologi for å kunne yte god service

1b  	kjenne de krav publikum kan stille til en servicemedarbeider
	
1c  	kunne ta imot kritikk og behandle klager
	
1d  	kjenne normer for god gjestebehandling
	
1e  	kunne drøfte vanskelige situasjoner i forhold til gjestene og kunne foreslå aktuelle løsninger

Mål 2	
Elevene skal vite hva god service er og den betydningen god service kan ha i konkurransen om gjestene
	
Hovedmomenter
Elevene skal	

2a  	kjenne til hoteller, restauranter og institusjoner som servicinstitusjoner
	
2b  	kjenne den betydningen personlig framtreden har for helhetsinntrykket av bedriften

2c  	vite hvordan service kan sikre kvalitet og omsetning
	
2d   	kunne vurdere ulike hoteller, restauranter og institusjoner ut fra brukers synspunkt og kunne begrunne ulike valg
	
2e  	kjenne fagområdets etiske normer ved arbeids- og ansvarsfordeling

2f	kjenne betydningen av å skape et positivt miljø gjennom bruk av ulike miljøskapende tiltak som interiørets utforming

Mål 3	
Elevene skal kjenne til hvilke muligheter en servicemedarbeider har for salgspåvirkning og markedsføring

Hovedmomenter
Elevene skal
	
3a	kjenne ulike markedsføringsmetoder som er knyttet til bransjen
	
3b  	kjenne til og kunne demonstrere salgsteknikker som brukes ved direkte salg
	
3d  	kjenne reglene for reklamasjon og hvordan disse skal behandles og følges opp

Mål 4	
Elevene skal være bevisst egen framferd og tiltaleformer og kunne arbeide i grupper
	
Hovedmomenter
Elevene skal
	
4a  		ha kunnskaper om kommunikasjon og kunne bruke kunnskapene i praktiske situasjoner
	
4b  		kunne samarbeide med andre og delta aktivt i grupper

4c  		kunne bruke telefon på en måte som fremmer markedsføringen av bedriften
	
4d  		kjenne til ulike samarbeidsformer innenfor bransjene
2.7	Bransjelære	

Mål 1
Elevene skal kjenne til de viktigste lovene og forskriftene som regulerer institusjons-, overnattings- og serveringsbransjen 
	 
Hovedmomenter
Elevene skal
	
1a	kunne finne fram i aktuelle lover, forskrifter og avtaler som gjelder bransjen
	
1b	kjenne til de viktigste bestemmelsene om arbeidsmiljø, ansettelses- og arbeidsforhold 

1c		kjenne til offentlige bestemmelser for produksjon, frambud av næringsmidler, markedsføring og salg

1d		kjenne til systemer for internkontroll og deres anvendelsesområde

Mål 2
Elevene skal kjenne til hvordan bransjen er organisert 

Hovedmomenter	
Elevene skal
	
2a	kjenne de vanligste organisasjonsformer for bransjen 

2b	kjenne bransjens ulike yrkesgrupper og deres arbeidsområder

Mål 3
Elevene skal kunne utføre enkle kalkyler og beregninger ut fra regnskapstall, og kunne  foreta enkle økonomiske vurderinger

Hovedmomenter
Elevene skal
	
3a  	kjenne til systemer som kan brukes for å styre og sikre kvalitet og økonomi
	
3b	kjenne til ulike rasjonaliseringsmetoder som brukes i næringen for å oppnå bedre resultater
	
3c	kunne lage kalkyle over retter og produkter som skal omsettes og kunne regne ut aktuelle avgifter
	
3d  	kjenne til oppbyggingen av balanse-og resultatkontoer, kunne finne nøkkeltallene i driftsregnskapet og kjenne til bruk av nøkkeltall

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner 	utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1	

1.1	Fag-  og timefordeling i videregående kurs I kokkfag

Felles almenne fag | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Norsk | 75 | 2
Engelsk | 75 | 2
Samfunnsfag | 75 | 2
Kroppsøving | 75 | 2
Fransk eller tysk | 75 | 2
Studieretningsfag: | |
Matlagings- og råstofflære | 484 | 13
Drikkevarer | 75 | 2
Meny-og spesialkostlære | 75 | 2
Hygiene | 75 | 2
Gjestebehandling, salg og service | 75 | 2
Bransjelære | 75 | 2
Valgfag | 75 | 2
Totalt | 1309 | 35

Departementet vil komme tilbake til prosentvis fordeling mellom teori og praksis.

1.2	Moduler i videregående kurs I kokkfag

Fag | Moduler | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Matlagings- og råstofflære | Modul 1: Mål 1 og 7. | 112 | 3
| Modul 2: Mål 2 og 5. | 186 | 5
| Modul 3: Mål 3, 4 og 6. | 186 | 5
Meny- og spesialkostlære | Modul 4: Alle mål i faget. | 75 | 2
Hygiene | Modul 5: Alle mål i faget. | 75 | 2
Gjestebehandling, salg og service | Modul 6: Alle mål i faget. | 75 | 2
Bransjelære | Modul 5: Alle mål i faget. | 75 | 2
Drikkevarer | Modul 6: Alle mål i faget. | 75 | 2

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller 	enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.
Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs I kokkfag.

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.		Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.		Alle studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som 	eksamensfag.

3.		Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.

4.		Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.

5.		Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.		Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.

7.		Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt 	av departementet.

B.		Eksamen på videregående kurs I kokkfag:

        	Studieretningsfag: 	Elevene skal opp til en tverrfaglig eksamen som omfatter 						studieretningsfagene.
						Eksamensoppgaven utarbeides lokalt etter sentrale	
						retningslinjer.

         	Allmenne fag:        	Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles 
						allmenne fag.

         	Eksamensform:     	I studieretningsfagene: skriftlig.
                                         	I allmenne fag: se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.