Title: Læreplan VGO Fiskeindustri
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

8

Læreplan  for  videregående  opplæring

Studieretning  for  hotell- og næringsmiddelfag

Studieretningsfagene  i videregående kurs I
fiskeindustri 

Oslo, september 1994
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI) fiskeindustri.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen 
til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som
overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger.
Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har
skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 6. september 1994.  

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Inntakskrav	1
1.3		Varighet	1
1.4		Innhold	2
1.5		Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1		Felles mål for studieretningsfagene	4
2.2		Råstofflære	5
2.3		Kvalitetslære	6
2.4		Bransjelære	7
2.5		Mikrobiologi og hygiene	9
2.6		Produksjonslære	10

Kapittel 3:	Vurdering	14
3.1		Hvorfor vurdering?	14
3.2		Hva skal vurderes?	14
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	14
3.4		Spesielle forhold	15

Vedlegg 1
1.1		Fag- og timefordeling i videregående kurs I fiskeindustri	16
1.2		Moduler i videregående kurs I fiskeindustri	17

Vedlegg 2	
Vurdering i videregående kurs I fiskeindustri.	18

_Kapittel _1:	_Generell _informasjon

_1.1	_Innledning

Fangst, fiske og landbruk har fra gammel tid dannet grunnlaget for liv og bosetting i Norge. Tilgangen på mat og oppbevaringsmetoder har lagt grunnlaget for våre mattradisjoner og vært viktige faktorer for landets nasjonale og sosiale utvikling.

Norsk fiskeindustri er utpreget eksportorientert. Store deler av inntektene hentes på det internasjonale varemarkedet. Ved siden av å være en viktig kilde for landets utenriksvaluta bidrar fiskeindustrien til å skape sikre arbeidsplasser langs norskekysten.

Tradisjonelt er fiskeforedling forbundet med markerte høg- og lavsesonger. Med moderne fiskebåter, dobbelfrysing av råstoff, fiskeoppdrett og mer planmessig beskatning av fiskeressursene er vi i ferd med å viske ut sesongvariasjonene. Det er derfor mulig å tilby stabile, helårige arbeidsplasser i fiskeindustrien.

Tradisjonelle fiskeprodukter som filet, klippfisk, pillede reker, saltet og tørket fisk og fisk som sild, makrell og torsk utgjør største delen av fiskeproduksjonen. Disse varene vil være viktige i framtiden. Men etter manges mening vil større bearbeiding bli vanligere og helt nye produkter med fisk som råstoff vil komme i kommersiell produksjon. Fiskeindustrien produserer en rekke ulike produkter ut fra svært forskjellig råstoff, og det produksjonsfaglige innholdet varierer mye mellom bedrifter og landsdeler. Det eksisterer allikevel klare fellestrekk.

Bioteknologiske prosesser, med blant annet utgangspunkt i delprodukter, vil dessuten kunne gi helt nye nisjer i fiskeforedlingsindustrien.

Bedriftene i fiskeindustrien gjennomgår forbedringer når det gjelder arbeidsmiljø, organisering av arbeidet og det drifttekniske utstyret. Mange bedrifter innfører ulike kvalitetsstyringssystemer for å stille sterkere i konkurransen på et internasjonalt marked og for i større grad å kunne ivareta kvaliteten i råstoffet.

_1.2	_Inntakskrav

For å bli tatt inn på videregående kurs I fiskeindustri må søkeren normalt ha bestått grunnkurs hotell- og næringsmiddelfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

_1.3	_Varighet

Videregående kurs I fiskeindustri er normalt 1-årig. 

_1.4	_Innhold

Videregående kurs I fiskeindustri består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

_1.5	_Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lærekontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbudsstrukturen for videre-gående opplæring.

Videregående kurs I på yrkesfaglige studieretninger er også grunnlag for å kunne bli tatt inn på et videregående kurs II (VKII) allmennfaglig påbygging.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Fagbrev og svennebrev 
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse 
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

| Årstimer | Gjennomsnitt uketimer
Norsk | 523 | 14
Engelsk | 187 | 5
Samfunnslære | 75 | 2
Nyere historie | 150 | 4
Matematikk | 187 | 5
Naturfag | 187 | 5
Til sammen | 1309 | 35
Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Etter grunnkurs og videregående kurs I ved en av de yrkesfaglige studieretningene kan generell studiekompetanse oppnås også gjennom et VKII allmennfaglig påbygging. 
Elevene må da ta de resterende felles allmenne fag og i tillegg velge studieretningsfag fra studieretning for allmenne- og økonomisk/administrative fag; til sammen minst 30 uketimer.

_Kapittel _2:	_Mål _og _hovedmomenter

_2.1	_Felles _mål _for _studieretningsfagene

Elevene skal

	ha kunnskaper om fisk og fiskevarer og om råstoff som brukes i produksjonen, og om bransjens ferdigprodukter som omsettes

	ha kjennskap til og kunne beherske de viktigste leddene i en aktuell produksjonsprosess fra mottak av råstoff til ferdig produkt og kunne behandle delprodukter i den aktuelle produksjonen

	kunne velge, bruke, vedlikeholde og ta vare på verktøy og redskaper

	ha god arbeidsteknikk og verktøyføring, og kunne vise god orden og hygiene i arbeidet

	ha forståelse for sammenhengen mellom marked, økonomi, produksjonsteknologi, kvalitetsstyring og riktig ressursutnyttelse

	kjenne bransjens historie, tradisjoner og egenart

	kjenne til og følge lover og forskrifter som gjelder bransjen og ha kunnskaper om bransjens organisering

	vise ansvar ved utførelse av arbeidet 

	kjenne bransjens systemer for kvalitetsstyring

	kunne arbeide selvstendig, ta ansvar for egen læring og i samarbeid med andre vise vilje til initiativ, fleksibilitet og respekt for sine medarbeidere

	kunne ta ansvar i samsvar med etiske normer og verdier som gjelder for arbeids- fellesskapet og det sosiale fellesskaptet både i og utenfor skolen

	ha kunnskaper og holdninger som setter dem i stand til å handle med hensyn til natur, miljø og økologi

	kunne vurdere faget i forhold til utviklingen internasjonalt

	kunne ta hensyn til egen og andres helse og sikkerhet i utførelsen av arbeidet

	kunne bruke erfaringer og kunnskaper tverrfaglig

_2.2	_Råstofflære

Mål 1
Elevene skal kunne utnytte alle ressursene som brukes i produksjonen og vite hvordan  kvaliteten på råvarene opprettholdes gjennom hele produksjonskjeden

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a 	kunne best mulig behandling av råstoffene i produksjonen fram til ferdigvare

1b	kjenne kvalitetskriteriene for fersk fisk og fiskeprodukter

1c	kunne bedømme kvaliteten på fisk og fiskevarer og forklare årsaker til ulike råstoffkvaliteter

1d	kunne ta ansvar for at gjeldende lover og forskrifter etterleves og anvende disse i eget arbeid

Mål 2
Elevene skal kunne gjøre rede for hvordan internasjonalt samarbeid og fornuftig reguleringspolitikk kan legge grunnlaget for en bærekraftig utvikling. Elevene skal forstå at riktig ressursforvaltning som vektlegger økologi og miljøhensyn er viktig

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne angi tid og sted for de viktigste fiskeriene og kunne gjøre rede for ulike fangstmetoder og mulige sammenhenger mellom fangstmetoder og kvalitet på råstoffet

2b	kjenne til og gjengi navn på typiske marine organismer som representerer alle ledd i næringskjeden, deres anatomiske oppbygging og råstoffets sammensetning av næringsstoffer

2c	kunne beskrive ulike miljøfaktorer som virker inn på økosystemet og konsekvensene av disse

2d	kunne beskrive sammenhengen mellom forurensing, beskatning og kunne peke på internasjonale avtalers betydning for det marine økosystemet

2e	kunne beskrive føde- og gytevandringer for de viktigste marine arter

Mål 3
Elevene skal kunne utføre kvalitetsvurdering av marint råstoff, angi kvalitetsbrist og foreslå disponering av råstoffet ut fra kvalitetsvurderingen

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	gjennomføre sensorisk bedømmelse av råstoff

3b	utføre objektive målinger av kvalitet

3c	kjenne til ulik bruk av råstoffet ut fra kvalitetsvurderingen

_2.3	_Kvalitetslære

Mål 1
Elevene skal kunne beskrive alle ledd i produksjonsprosessen, deres gjensidige avhengighet og betydning for sluttproduktet. Elevene skal ta ansvar for eget arbeid og for produktene som produseres og bidra til at samarbeid og lønnsomhet i bedriften

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne beskrive alle ledd i produksjonsprosessen

1b	vise interesse for og kunne samarbeide i produksjonen

1c	kjenne til kravspesifikasjonene ved all produksjon og kunne følge disse i arbeidet

1d	kjenne til, forstå og kunne drøfte gjeldende lover og forskrifter innen marin næringsmiddelproduksjon

1e	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi for registrering av aktuelle data i en produksjonsprosess og produksjonsstyring

1f	kunne utføre ordre- og produktkalkulasjon og reseptbehandling ved hjelp av tilgjengelig informasjonsteknologi

1g	kjenne til lover og forskrifter som gjelder for registrering, bruk og lagring av data

Mål 2
Elevene skal kjenne til kvalitetsbegrepet og styringssystemer som angår marin næringsmiddelproduksjon og sammenhengen mellom disse

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne beskrive markedskrav og spesifikasjoner relatert til ulike marine produkter

2b	kjenne prinsippene i gjeldende kvalitets- og kvalietssikringssystemer

2c	kunne forklare mulige konsekvenser for produkt, medarbeidere, bedrift og økonomi ved manglende kvalitet i produksjonen

2d	kjenne til oppbygging og vedlikehold av et kvalitetssystem, kunne registrere behov for kvalitetsforbedringer og kunne foreslå forbedring av kvalitetssystemet

2e	kunne gjøre rede for prosedyrer, instrukser og andre elementer i et kvalitetssikrings- system for marin næringsmiddelproduksjon

2f	kunne gjennomføre interne kvalitetsrevisjoner og foreta nødvendige justeringer med utgangspunkt i revisjonen

2g	kunne ivareta hensyn til helse, miljø og sikkerhet i bedriften og overfor kunder og omgivelser

_2.4	_Bransjelære

Mål 1
Elevene skal kunne gjøre rede  for utviklingen fra naturalhusholdning fram til vår tids marine næringsmiddelproduksjon

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne fiskerinæringens historie og utvikling fram til vår tid og kunne drøfte næringens framtidige muligheter

1b	kjenne til næringens betydning for lokalsamfunnet og nasjonen m.h.t. økonomi, sysselsetting, miljø osv.

Mål 2
Elevene skal kjenne til fiskerinæringens organisasjoner og næringens viktigste rammebetingelser

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kjenne til bransjens ulike organisasjoner, funksjoner, faglige og lønns- og tariffmessige forhold

2b	kjenne til de viktigste rammebetingelser og konkurranseforhold som fiskerinæringen arbeider under

2c	kjenne lover og forskrifter som regulerer næringen, som krav til helse, miljø og sikkerhet

2d	kjenne intensjonene i lovene som regulerer arbeidsmiljøet og kjenne dens betydning i fiskeindustrien

2e	kunne gi eksempler på årsaker til sykefravær, følger dette kan ha for bedriften og den
	enekelte arbeidstaker og hvordan sykefraværet kan forebygges

2f	kunne utføre enkel førstehjelp

Mål 3
Elevene skal kunne gjøre rede  for ulike markeder, distribusjon og omsetning av fisk og fiskeprodukter lokalt, nasjonalt og internasjonalt

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	gjøre rede  for de viktigste salgs- og markedsføringsorganisasjoner

3b	gjøre rede  for ulike produktgrupper med tilhørende markeder

3c	gjøre rede for markedskrav og spesifikasjoner for aktuelle produkter

3d	gjøre rede  for korrekt merking og skipning samt utfylling av nødvendig dokumentasjon

_2.5	_Mikrobiologi _og _hygiene

Mål 1
Elevene skal kjenne de viktigste mikroorganismers vekst og påvirkning på marine næringsmidler og kjenne de viktigste årsakene til matbårne sykdommer

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne gjøre rede for faktorer som fremmer og motvirker vekst av mikroorganismer

1b	kjenne symptomer ved infeksjon og forgiftninger som kan oppstå ved feil behandling av fiskeprodukter

1c	kunne gjøre rede  for mikroorganismenes livsvilkår, spredningsveier og vekstkurver i forhold til tid, temperatur, fuktighet, saltgehalt og pH

1d	kunne beskrive generelle karakteristika hos mikroorganismer og til aktuelle parasitter (størelse, utseende, formering etc.)

1e	kunne beskrive særtrekk hos bakterier, sopp og virus

1f	kunne beherske vanlige faguttrykk

1g	kunne gjøre rede for nyttige og unyttige mikroorganismer for fiskeforedling

1h	kunne benytte vanlige mikrobiologiske teknikker og utstyr som mikroskop og måling av klimatall 

Mål 2
Elevene skal kjenne metoder for desinfeksjon og sterilisering og kunne utføre riktig matvarebehandling og renhold som sikrer en trygg matvareproduksjon 
og omsetning

Hovedmomenter
Elevene skal
 
2a	kjenne krav som stilles til god personlig hygiene, produksjonshygiene og næringsmiddel- hygiene

2b	ha gode arbeidsrutiner som hindrer forurensning og smittespredning og hemmer vekst av mikroorganismer

2c	kunne utføre enkle bakteriekontroller og påvise mikroorganismer i ulike miljø ved hjelp av enkle mikrobiologiske teknikker som måling av kimtall

2d	kunne foreslå forbedring i matvarebehandlingen som gir økt hygienisk standard
2e	kunne utføre riktig renhold og desinfeksjon og kunne kartlegge og utarbeide en riktig renholdsplan med arbeidsbeskrivelse og begrunnelse

2f	kunne gjøre rede for ulike rengjøringsmidler og desinfeksjonsmidler som blir brukt i marin næringsmiddelindustri og kunne beskrive  bruk og oppbevaring av disse 

2g	kunne gjøre rede for aktuelle kontrollinstanser, lover og forskrifter 

_2.6	_Produksjonslære

Mål 1
Elevene skal kunne gjøre rede for de viktigste produktgrupper og produksjonslinjer innen valgte  produksjonsmetoder

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til de viktgste produktene og produktgruppene innen fiskerinæringen

1b	kunne forklare de viktigste produksjonsprosessene innen de valgte produksjonsmetodene

1c	gjøre rede for spesifikasjoner, prosedyrer og instrukser som regulerer produksjons- prosessen for marin næringsmiddelproduksjon 

Mål 2
Elevene skal beherske de viktigste ledd i produksjonen fra råstoff til ferdig produkt

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	utføre korrekte operasjoner og produksjoner i valgte produksjonsledd
	med og uten bruk av maskiner og/eller produksjonsspesifikasjoner

2b	kunne gjennomføre riktig råstoffbehandling for de ulike råstofftypene

Mål 3
Elevene skal kunne forvalte råstoffet, fra mottak til ferdig produkt og ta hensyn til produktkvalitet

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne bidra aktivt til at råstoffet og/eller produktet ikke utsettes for unødig forringelse 

3b	kunne gjennomføre riktig råstoffbedømmelse i hele produksjonskjeden

3c	kunne gjennomføre mottak, klassifisering og størrelsessortering av råstoff til ulike produksjoner

3d	kunne utføre ulike kontroller ved bruk av gjeldende prosedyrer og instrukser i alle ledd i  produksjonen, samt kunne fylle ut nødvendige dokumenter

3e	kunne gjennomføre en linjeanalyse for en gitt produksjon ved bruk av trinn, kunne finne evt. årsak til feil og foreslå tiltak for oppretting

3f	behandle restprodukter fra produksjonen og kunne foreslå tiltak mot forurensing av  miljøet

Mål 4
Elevene skal kunne medvirke aktivt til at helse, sikkerhet og arbeidsmiljø ivaretas i produksjonen 

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	medvirke til et arbeidsmiljø som forebygger fysiske og psykiske skader

4b	være med på å skape et arbeidsmiljø som gir trivsel, arbeidsglede og skaperevne

4c	praktisere gjeldende verne- og sikkerhetsregler, bruke riktig verneutstyr og arbeids- stillinger og kunne justere maskiner og utstyr til riktig arbeidshøyde 

4d	kunne gjøre rede for hvordan ulike kjemiske forbindelser skal behandles med hensyn til egen og andres helse

Mål 5
Elevene skal forvalte arbeidsplassens produksjonsmidler forsvarlig, som renhold, vedlikehold, instrukser og planer

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kunne gjøre rede for oppbygging og virkemåter for maskiner og utstyr

5b	gjøre rede for vedlikeholdsrutiner på arbeidsplassen

5c	beskrive sammenhengen mellom vedlikehold av arbeidssted, maskiner og utstyr i forhold 
	til økonomi og produktenes kvalitet

5d	gjennomføre daglig ettersyn og justering av maskiner, og foreta sliping og ståling av 
	kniver
5e	forstå nødvendigheten av god hygiene og kunne følge ulike hygieneregler 
	som gjelder for arbeidsplassen

5f	gjøre rede  for krav som lover og forskrifter stiller til renhold

5g	forklare framangsmåte og hensikt ved de ulike metoder som blir brukt ved renhold av maskiner, utstyr og lokaler 

Mål 6
Elevene skal gjøre rede  for og beherske aktuelle konserveringsmetoder som brukes i fiskeindustrien

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	kjenne til begrepet vannaktivitet og kunne relatere dette til mikrobers vekstvilkår

6b	kunne gjøre rede for salting som konserveringsmetode, beskrive ulike salttypers egenskaper og bruksområder, saltinntrenging og denaturering, saltmodning og ulike saltemetoder og kunne utføre salting

6c	kunne gjøre rede for tørking som konserveringsmetode, endringsmekanismer i fiskemuskelen under tørrfiskproduksjon, tørkeforløpet i en luftstrøm, natur- og maskintørking og kunne gjennomføre tørking

6d	kunne gjøre rede for sortering og handelsklasser innen tørrfisk, saltfisk og klippfisk

6e	kunne gjøre rede for kjøling som konserveringsmetode, for metoder som luftkjøling, is- og containerkjøling og kunne utføre kjøling

6f	kunne gjøre rede for varmekonservering, hel- og halvkonserves, konserveringsprinsipper som brukes og kunne utføre varmebehandling
6g	kunne gjøre rede for røyking som konserveringsmetode og kunne gjennomføre varmrøyking og kaldrøyking av ulikt marint råstoff

6h	kjenne prinsippene for kjemisk konservering, de viktigste godkjente konnserveringsmidlene og kunne utføre kjemisk konservering

6i	kunne gjøre rede for frysing som konserveringsmetode, beskrive nedbrytingsprosesser under fryselagring og tiltak mot disse. Kunne utføre frysing i platefryser og tunnell, palletering/krympepakning og kunne utføre merking og fryselagring

6j	kunne gjøre rede for og utføre skarpsalting, lettsalting og sukkersalting og kryddersalting av sild

6k	kunne utføre lakesalting og marinering av sild og filet

6l	kjenne til strålebehandling som konserveringsmetode

_Kapittel _3:	_Vurdering

_3.1	_Hvorfor _vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

_3.2	_Hva _skal _vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner 	utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

_3.3	_Hvordan _skal _vurderingen _skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

_3.4	_Spesielle _forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

_Vedlegg _1

_1.1	_Fag- _og _timefordeling _i _videregående _kurs _I _fiskeindustri

Felles allmenne fag

Årstimer

(gjennomsnitt 
 uketimer)

Norsk | 75 | 2
Engelsk | 75 | 2
Samfunnsfag | 75 | 2
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Råstofflære | 75 | 2
Kvalitetslære | 75 | 2
Bransjelære | 75 | 2
Produksjonslære * | 634 | 17
Mikrobiologi og hygiene | 75 | 2
Valgfag | 75 | 2
Til sammen | 1309 | 35
Departementet vil komme tilbake til prosentvis fordeling mellom teori og praksis.

*	For å sikre lik teoretisk opplæring og samtidig sikre nødvendig fleksibilitet i den praktiske opplæringen skal skolen i løpet av VKI legge til rette 4 av de nedenfornevnte hovedproduksjonsmetoder. Sluttprodukt og råstoff er valgfritt om ikke annet er nevnt. For alle hovedproduksjonsmetodene gjelder læreplanens mål og hovedmomenter i faget produksjonslære

a)	Mottak av ferskt og frosset råstoff		(torskefisk, feitfisk, flatfisk, pelagisk fisk,
							reke og skalldyr)

b)	Konvensjonell produksjon			(produksjon av fersk fisk, saltfisk, tørrfisk, 
							klippfisk)

c)	Filetproduksjon				(minimum tre anatomisk ulike fiskeslag)

d)	Reke- og skalldyrproduksjon

e)	Ferdigvareproduksjon			(fiskematproduksjon, produksjon av 
							ferdigretter, frityrstekte produkter, 
							påleggsprodukter og andre produkter)

f)	Konsumproduksjon av pelagisk fisk		(lodde, makrell og sild)

g)	Annen bearbeiding av marint råstoff
	som ikke er nevnt ovenfor
_1.2	_Moduler _i _videregående _kurs _I _fiskeindustri

Fag | Moduler | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Råstofflære | Modul 1: Alle mål i faget. | 75 | 2
Kvalitetslære | Modul 2: Alle mål i faget. | 75 | 2
Bransjelære | Modul 3: Alle mål i faget. | 75 | 2
Produksjonslære | Modul 4: Mål 1 og 2. | 186 | 5
| Modul 5: Mål 3. | 186 | 5
| Modul 6: Mål 4 og 5. | 112 | 3
| Modul 7: Mål 6. | 150 | 4
Mikrobiologi og hygiene | Modul 8: Alle mål i faget. | 75 | 2

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller 	enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

_Vedlegg _2

_Vurdering _i _videregående _kurs _I _fiskeindustri.

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.		Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.		Alle studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som 	eksamensfag.

3.		Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.

4.		Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.

5.		Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.		Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.

7.		Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt 	av departementet.

B.		Eksamen på videregående kurs I fiskeindustri:

	Studieretningsfag:	Elevene skal opp til tverrfaglig eksamen som omfatter
					studieretningsfagene. Eksamensoppgaven
					utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

	Allmenne fag:		Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles
					allmenne fag.

	Eksamensform:		I studieretningsfagene: skriftlig
					I felles allmenne fag: se den enkelte læreplan

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.