Title: Læreplan VGO VKII Tegning, Form og Farge
Author: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

12

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for formgivingsfag

Studieretningsfagene i videregående kurs II tegning, form og farge

Oslo, desember 1995
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring. Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs II (VKII) tegning, form og farge.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 7. desember 1995.

Innhold

Kapittel 1:	Generell Informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Varighet	1
1.4	Innhold	1
1.5	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for studieretningsfagene	3
2.2	Tegning	4
2.3	Komposisjon	6
2.4	Moderne kunsthistorie	8
Kapittel 3:	Vurdering	9
3.1	Hvorfor vurdering?	9
3.2	Hva skal vurderes?	9
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	9
3.4	Spesielle forhold	10
Vedlegg 1
1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs II tegning, form og farge	11
1.2	Moduler i videregående kurs II tegning, form og farge	11
Vedlegg 2
Vurdering i videregående kurs II tegning, form og farge	12

Kapittel 1:	Generell Informasjon

1.1	Innledning

Videregående kurs II tegning, form og farge er delt inn i studieretningsfagene tegning, kompo-sisjon og moderne kunsthistorie. Tegning er det viktigste basisfaget i et kunstfaglig utdannings-løp og er tildelt flest timer av studieretningsfagene. Faget komposisjon bygger i hovedsak på fagene form og farge i videregående kurs I tegning, form og farge. Gjennom opplæringen vil eleven videreutvikle sine kreative evner, evnen til visuell tenking og evnen til å delta i problem-løsning innenfor det visuelle uttrykksområdet.

De praktiske og teoretiske elementer i fagene knyttes sammen på en kreativ måte. Kreativitet forutsetter også en lekende og eksperimenterende holdning. Det er nødvendig å ha en bevisst holdning til billedbruk for selv å kunne kommunisere meningsinnhold med bilder som medium. Et relevant begrepsapparat er en forutsetning for å kunne gi uttrykk for ideer, prosesser, metoder og resultater og for å kunne reflektere over problemer.

Kunnskap om kulturarven i internasjonal sammenheng fører til at man verdsetter kulturell identitet. Økt åpenhet for forskjellige formuttrykk på tvers av tids- og kulturgrenser viser hvor viktig kunst- og visuelt miljø er for individ og samfunn.

I arbeid med materialer stilles det krav om ha et bevisst forhold til vern om natur og miljø.

Verksteder og gallerier gir inspirasjon og er et viktig ledd i læreprosessen for å kunne sette studieretningsfagene i sammenheng med framtidige yrker og videre studier.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn til videregående kurs II tegning, form og farge må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I tegning, form og farge eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs II tegning, form og farge er normalt 1-årig. 

1.4	Innhold

Videregående kurs II tegning, form og farge består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).
1.5	Kompetanse

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3- årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II.
Fullført løp i tegning, form og farge gir generell studiekompetanse og gir grunnlag for opptak på ulike kunstfaglige høgskoler, universiteter og andre høgskoler.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for studieretningsfagene

Elevene skal

•	kjenne til ulike formale virkemidler, materialer og teknikker som brukes for å skape ønsket uttrykk

	kunne planlegge, gjennomføre, vurdere og presentere en prosess fra idé til resultat innenfor en gitt problemstilling

	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi som et hjelpemiddel

	oppøve seg en analytisk vurderingsevne gjennom billedanalyse og kjenne til de påvirkningsmuligheter som ligger i bildet og andre uttrykk

	kunne bruke begreper og fagterminologi til å formidle tanker og idéer om kunst og formgiving, skriftlig og muntlig

	kunne arbeide selvstendig og planmessig, men også vise evne og vilje til å samarbeide med andre, også tverrfaglig

	forstå kunstens betydning som middel for mennesket til å søke erkjennelse av seg selv og sin samtid

	ha innsikt i hvilken rolle design spiller i produktutvikling

	forstå at kunst, design og arkitektur er viktige forutsetninger for livskvalitet og kulturell identitet

	gjennom sitt arbeid vise respekt og toleranse for andre menneskers kultur og holdninger

	ha god arbeidsdisiplin og kunne kontrollere egne arbeidsoppgaver etter gitte kvalitetskrav

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet og helse, og til det indre og ytre miljø

	være kjent med arbeidsmiljølovens bestemmelser

	vise evne til kreativ problemløsning og personlig uttrykk

	forstå verdien av estetisk kunnskap og estetisk virksomhet som allmenndannende faktor

	ta ansvar for egen læring

	forstå hvorfor det er viktig å utforme og bevare visuelle miljøer og vise ansvar i den forbindelse

	kjenne betydningen av kunst, design og arkitektur som deler av kulturarven

	kunne vurdere utdanningen i forhold til utviklingen internasjonalt

2.2	Tegning

Mål 1
Elevene skal ved hjelp av tegning kunne registrere, analysere og gjengi sine observasjoner

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne analysere ulike objekter og beskrive hvordan objektet eller objektene er sammensatt av grunnleggende former

1b	kunne forstå og vurdere hvordan visuelt språk brukes som påvirkning

1c	kunne beskrive objekters stofflighet

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om menneskekroppens oppbygning og ha ferdigheter i akttegning

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	gjennom arbeide med aktstudie kunne gjengi kroppens proporsjoner og modellens karakteristiske trekk

2b	gjennom krokitegning gi uttrykk for en helhetsforståelse av modellens bevegelse og karakteristikk

2c	ha elementære kunnskaper om kroppens oppbygning og kjenne navnet på de viktigste knoklene

2d	ha kunnskaper om de viktigste overflatemusklene, kjenne deres navn, deres utspring og feste og deres utseende og funksjon

Mål 3
Elevene skal ved hjelp av tegning kunne uttrykke ideer eller opplevelser og kunne bruke symboler i bildeframstilling

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne uttrykke en opplevd eller tenkt hendelse, synsinntrykk eller et indre bilde gjennom figurativt eller nonfigurativt formspråk

3b	ha kjennskap til kulturbetingede tegn og symboler

3c	kunne gjøre nytte av kulturbetingede tegn og symboler i billedframstilling

Mål 4
Elevene skal kunne bruke abstraksjonsprosesser i tegning

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	gjennom en forenklet framstilling tydeliggjøre motivets karakteristiske trekk og la helheten være overordnet detaljen

4b	kunne identifisere formers geometriske tilhørighet ved å analysere motivet og kunne bruke dette resultatet i en billedmessig framstilling

Mål 5
Elevene skal ha grunnleggende kunnskaper om materialer, redskaper og teknikker, ha ferdigheter i å bruke disse og kjenne til deres muligheter og begrensninger

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	ha kunnskaper om og erfaringer med hvordan tegneredskaper og pregeredskaper brukes på ulike underlag

5b	kunne velge egnede tegneredskaper, materialer og teknikker i forhold til ønsket billedmessig uttrykk

Mål 6
Elevene skal ved hjelp av tegning kunne beskrive volumer i rom

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	kunne bruke ulike perspektiviske virkemidler
6b	kunne bruke linje og valør til å beskrive volum og rom

6c	kunne bruke lys og skygge for å anskueliggjøre volumers posisjon i rommet

6d	kunne beskrive volumenes akser, posisjoner og møte i rom, deres massefordeling og likevekt

2.3	Komposisjon

Mål 1
Elevene skal kunne disponere billedflaten ut fra en grunnleggende forståelse av 
komposisjonelle virkemidler for å oppnå et tilsiktet bildemessig uttrykk

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne velge og bruke riktig format, synsvinkel og billedutsnitt til det billedmessige uttrykk eller budskap som de ønsker å formidle

1b	ha kunnskaper om og kunne bruke grunnleggende komposisjonelle virkemidler

1c	kunne bruke farge og form som romskapende virkemidler i en komposisjon

1d	utvikle følsomhet for samspill mellom farger

Mål 2
Elevene skal kunne bruke formale virkemidler i arbeid med tredimensjonal form

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	ha kjennskap til ulike formkarakterer og til begreper som masse, volum, vekt og plan

2b	kunne se samspillet mellom tredimensjonal form og rom eller omgivelser

2c	ha kjennskap til hvordan farger virker inn på tredimensjonal form

Mål 3
Elevene skal ved hjelp av billedkomposisjon kunne uttrykke ideer eller opplevelser

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne uttrykke en opplevd eller tenkt hendelse, et synsinntrykk eller et indre bilde gjennom figurativt eller nonfigurativt formspråk

Mål 4
Elevene skal ha grunnleggende kunnskaper om materialer, redskaper og teknikker, ha erfaring i å bruke disse og ta hensyn til gjeldende bestemmelser og krav til sikkerhet og miljø

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne bruke transparent og dekkende maling og dessuten tørrfarger som f.eks. pastellkritt og oljepastell

4b	kjenne til forskjellige underlagsmaterialer

4c	kunne bruke preparatur, pigment, bindemiddel, tynnemiddel eller vaskemiddel og ferniss

4d	ha kjennskap til ett eller flere materialer som kan brukes i arbeide med tredimensjonal form

4e	ha kunnskaper om nødvendige miljø- og helsemessige sikringstiltak i arbeidet med ulike materialer, og ha kjennskap til konsekvensene av å utsettes for materialene og stoffene på kort eller lang sikt

4f	kunne benytte riktig verneutstyr i praktiske arbeidssituasjoner

4g	ha kunnskaper om arbeidsmiljølovens bestemmelser

4h	kunne bruke enkel informasjonsteknologi som hjelpemiddel

2.4	Moderne kunsthistorie

Mål 1
Elevene skal tilegne seg en grunnleggende forståelse for kunsten satt inn i en historisk, kulturell og samfunnsmessig sammenheng

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	ha kunnskaper om sentrale kunstretninger, -stiler og -tendenser i vår tid

1b	ha kunnskaper om internasjonale retninger innen kunst, design og arkitektur fra impressionismen til i dag

1c	ha kunnskaper om norsk kunst, design og arkitektur fra 1880-årene til i dag

Mål 2
Elevene skal ha innsikt i sentrale estetiske problemstillinger og kjennskap til grunn-leggende kunsthistoriske teorier

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kjenne kunstens formale verdier kontra budskap og idé

2b	kunne gjennomføre en grunnleggende billedanalyse og kunne bruke enkle tolknings-metoder

2c	utvikle grunnlag for å kunne drøfte estetiske problemstillinger og kunstneriske uttrykk

Mål 3
Elevene skal gjennom arbeide med faget oppøve sin visuelle sans, stilfølelse og evne til å oppleve kunst

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne nytte sin visuelle sans og stilfølelse i sitt arbeid med estetiske problemer

3b	kunne nytte sin estetiske sans og vise medansvar for utforming og bevaring av det visuelle miljø

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.
	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.
	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i 
vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs II tegning, form og farge

Felles allmenne fag | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Norsk (Modul 3 og 4) | 374 | 10
Engelsk (Modul 3) | 37 | 1
Nyere historie | 150 | 4
Matematikk (Modul 2) | 75 | 2
Naturfag (Modul 2) | 112 | 3
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Tegning | 224 | 6
Komposisjon | 112 | 3
Moderne kunsthistorie | 75 | 2
Valgfag | 75 | 2
Til sammen | 1309 | 35

1.2	Moduler i videregående kurs II tegning, form og farge

Fag

Moduler

Årstimer

(gjennomsnitt 
uketimer)

Tegning | Modul 1:	Alle mål i faget. | 224 | 6
Komposisjon | Modul 2:	Alle mål i faget. | 112 | 3

Moderne
kunsthistorie

Modul 3:	Alle mål i faget.

75

2

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs II tegning, form og farge.

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakteren.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.	Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.
2.	Alle studieretningsfagene og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som eksamensfag.
3.	Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.
4.	Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.
5.	Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.
6.	Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.
7. 	Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt av departementet.

B.	Eksamen på videregående kurs II tegning, form og farge:

Studieretningsfag:	Tverrfaglig eksamen i studieretningsfagene.

Allmenne fag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles allmenne fag.

Eksamensform:	I studieretningsfag: utarbeide visuelt materiale i kombinasjon med muntlig redegjørelse.
		I felles allmenne fag: se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.