Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Modistfaget
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

10

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for formgivingsfag

Opplæring i bedrift 
Modistfaget

Oslo, februar 1996
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter opplæring i bedrift for modistfaget.

Læreplanene for hele opplæringsløpet vil senere bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. 
Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 4. februar 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Inntakskrav	1
1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)	1
1.4	Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for modistfaget	3
2.2	Fagtegning og mønsterkonstruksjon	4
2.3	Modellering og søm	5
2.4	Materiallære og garnering	6
2.5	Bedriftslære	7
Kapittel 3:	Vurdering	9
3.1	Hvorfor vurdering?	9
3.2	Hva skal vurderes?	9
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	9
Vedlegg 1
Moduler i opplæringen i bedrift for modistfaget	10

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Modistfaget, ofte kalt hattemakerfaget, er et fag med tradisjoner tilbake til oldtiden. I mange kultursamfunn har mennesker gjennom flere århundrer vært opptatt av å dekke til hodet. Hode-bekledning ble til å begynne med framstilt som husflidsarbeid og faget var derfor ikke befestet som håndverk. Først omkring det 16. århundre begynte man å framstille hatter i Norden. Mye tyder på at håndverket kom hit fra Frankrike, som har vært toneangivende på området.

Modistfaget ble lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet i 1955.

Modistfaget handler ikke bare om motepåfunn og forfengelighet. Hodebekledning har også blitt benyttet til beskyttelse mot kulde eller varme. Dette er opprinnelsen til pelshatter, luer, slør, tropehjelmer og stråhatter. Også i tilknytning til liturgien, kirken og forskjellige trossamfunn har behov for å dekke til og å pryde hodet vært viktig, for såvel kvinner som menn.

Arbeidet med faget krever kunnskaper om forskjellige kulturer og tradisjoner som har vært viktige for fagets utvikling. Faget har strenge håndverkstradisjoner, og framstilling av hodebe-kledning og hatter krever grundig fagopplæring. Modisten må lære fagets teknikker og ha kunn-skaper om materialer og virkemidler. Fagarbeideren bør dessuten være i besittelse av håndlag og kreativitet.

Man kan godt si at det vi mennesker har på hodet blir et blikkfang. Derfor må hodebekledningen ikke bare være håndverks- og kvalitetsmessig utført, men også passe til og være kledelig for bærerens hodeform og ansikt. Kunnskaper om form, farge, stil og linjer er derfor en viktig del av opplæringen.

Nesten alle hatter som tilvirkes i dag er framstilt på fabrikk eller som presset halvfabrikata. Nye moter og kundegrupper har imidlertid ført til fornyet interesse for modistfaget. Også innen teater og filmbransje, vil det være gode muligheter for yrkesutøving etter endt utdanning.

Modistfaget gir store muligheter til å utvikle fantasi og skaperevne og vil passe godt for dem som er glad i å skape, forme og modellere.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i modistfaget må søkeren normalt ha bestått videregående kurs I søm eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Samlet læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapningstid)

Opplæringen i bedrift er normalt ett års heltidsopplæring. Opplæringen i bedrift for modistfaget skal normalt kombineres med en verdiskapningstid på ett år. 

1.4	Kompetanse

Svennebrev
Etter endt læretid kan lærlingen avlegge svenneprøve i modistfaget.
Etter bestått svenneprøve utstedes svennebrev. 
Yrkesbetegnelse:	modist.
Fagbetegnelse: 	modistfaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte tilfeller del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene. 
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir del-kompetanse i forhold til generell studiekompetanse. 
For dem som har fag- eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, vil det normalt gjenstå et visst antall timer for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedenfor gir en oversikt over dette.

Felles allmenne 
fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetall

Timetall i grunn-kurs og VKI

Gjenstående timetall

Norsk | 523 timer | 150 timer | 373 timer
Engelsk | 187 timer | 150 timer | 37 timer
Samfunnslære | 75 timer | 75 timer | 0 timer
Nyere historie | 150 timer | 0 timer | 150 timer
Matematikk | 187 timer | 112 timer | 75 timer
Naturfag | 187 timer | 75 timer | 112 timer
Til sammen | 1309 timer | 562 timer | 747 timer

Ved gjennomgang av læreplanene for hele utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennefaglige komponenter innenfor studieretningsfagene. Dette kan innebære at gjenstående timetall etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan reduseres.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for opplæringen i bedrift for modistfaget

Lærlingene skal

	kunne lage hodebekledninger av ulike typer materialer

	kunne bruke maskiner og verktøy for modistfaget

	kunne bruke ulike teknikker for søm og dekor

	kunne lage arbeidsformer

	kunne utarbeide egne modeller

	kjenne fagterminologien

	kunne utvise orden under utførelsen av arbeidet

	kunne arbeide på en måte som tar hensyn til egen og andres sikkerhet, og til det indre og ytre miljø

	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver

	kunne arbeide sammen med andre på tvers av faggrenser

	vise en atferd som fremmer likeverd og likestilling

	kunne bruke håndverksmessige og rasjonelle arbeidsmetoder og vise god utnyttelse av arbeidstiden

	kunne bedømme arbeidets kvalitet og begrunne sine valg av modeller, metoder og materialer

	ha kjennskap til fagets historie og kunne angi hvilke modelltyper som har vært brukt i de ulike tidsepoker

	kunne markedsføre egne produkter

	kunne yte god kundebehandling

	kunne vise kreativitet i utførelsen av arbeidet og vise evne til å ivareta fagets estetiske krav

	ha kunnskaper om bedriftens oppgaver nasjonalt og internasjonalt

	kjenne til hvilke faktorer som kan påvirke bedriftens lønnsomhet og kvalitetskrav
2.2	Fagtegning og mønsterkonstruksjon

Mål 1
Lærlingene skal kunne utarbeide egne modeller eller modeller etter forslag fra oppdragsgiver til ulike typer hodebekledning. De skal kunne bruke faguttrykk

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne modellere og tegne utkast

1b	kunne anbefale materialer for modellen ut fra hensyn til tiltenkt bruk

1c	ha kunnskaper om ulike filt-, strå-, pels- og stoffkvaliteter og sømmaterialer som tråd, innlegg og for

1d	kunne konstruere mønster etter utkast og kunne lese, tolke og bruke arbeidstegninger

1e	kunne bruke tilgjengelig IT til å tegne modeller, til fargesetting og mønstring og til å lage kombinasjoner

1f	kunne prøve ut og tilpasse ulike hodeplagg og hatter til ulike hodeformer, og til ulike hårfrisyrer og ansiktsformer

1g	kjenne de vanligste faguttrykk på norsk og engelsk

Mål 2
Lærlingene skal kunne lage arbeidsformer

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne bygge opp en arbeidsform etter egen idé, modell, tegning eller bilde

2b	kunne beregne materialforbruk til arbeidsform

2c	kunne bygge opp en spatteriform med virre

2d	kunne anslå hvor mange lag spatteri og lakk som skal brukes for at filt, strå og pelshatter kan presses eller strekkes over formen

2.3	Modellering og søm

Mål 1
Lærlingene skal ha grunnleggende kunnskaper i søm av filt, strå, pels og skinn

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne sømteknikker for bredering og loring av filt og strå

1b	kunne sømteknikker for pels og skinn

1c	kunne kombinere ulike materialer og ha inngående kjennskap til de forskjellige materialers egenskaper som strekkfasthet og holdbarhet mot fuktighet og varme

1d	kunne utføre omsøm og reparasjoner og kunne bedømme omfang og lønnsomhet av dette

Mål 2
Lærlingene skal kunne modellere hodebekledninger i filt, strå, skinn, pels og tekstiler

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne strekke og forme kapeliner og stumper i filt eller strå over varmblokk

2b	kunne strekke stumper i filt, strå eller ulike pelstyper over bremmeblokker og lukkede former i tre

2c	kunne bygge opp hatter ved bruk av virre

Mål 3
Lærlingene skal kunne bruke maskiner og verktøy i henhold til gitte sikkerhets-bestemmelser og kunne iverksette aktuelle arbeidsmiljøtiltak

Hovedmomenter
Lærlingene skal

3a	kunne tilretteleggge og organisere en arbeidsplass på en hensiktsmessig og forsvarlig måte

3b	kunne bruke ulike varmblokker, treblokker, sadler, matriser, lissoarer, pelsmaskiner, dampkjeler og varmeskap for hatter

3c	kjenne sikkerhetsbestemmelser for bruk av rensemidler, apperatur, limstoffer og sikkerhetsbestemmelser ved avgass fra materialer ved pressing

3d	ha kjennskap til og kunne identifisere relevante arbeidsmiljøproblemer ved utførelse av arbeidet og til hvilke vernetiltak som er nødvendig for å unngå helseskader og ulykker

2.4	Materiallære og garnering

Mål 1
Lærlingene skal ha grunnleggende kunnskaper om pels, skinn og tekstiler

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kjenne forskjellige pelstyper og deres egenskaper

1b	kunne sortere og ta ut riktig størrelse på skinn til den ønskede modell

1c	kunne anbrakke skinn på riktig måte og kunne snitte vekk skader og svakheter og reparere skinnet

1d	kunne utføre gallonering og fjærrykking

Mål 2
Lærlingene skal kunne bruke teknikker for dekor av hodeplagg

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kunne ulike teknikker og draperier av forskjellige tekstiler

2b	kunne lage blomster og blader i fløyel, silke og organza

2c	kunne lage ulike typer sløyfer, kokarder og trekke spenner

2d	kunne lage fjærpynt til ulike typer hatter

2.5	Bedriftslære

Mål 1
Lærlingene skal kjenne bedriftens organisering, oppgaver og utvikling

Hovedmomenter
Lærlingene skal

1a	kunne forklare på en enkel måte hvordan bedriften er organisert

1b	kjenne til ulike bedriftsformer og kunne bruke kunnskapen ved f.eks. egen bedriftsetablering

1c	kjenne til lover og regler som gjelder for både eiere og ansatte i en bedrift, og vite hvor i lovverket de kan hente informasjon om dette

1d	kunne gjøre rede for fagets historie og sette faget inn i en miljømessig sammenheng

1e	kjenne lover og regler som regulerer forholdet mellom selger og kunde og kunne løse problemstillinger ved klager

Mål 2
Lærlingene skal ha innsikt i økonomi og innkjøpsmetoder og kunne sette opp kostnads-overslag og beregne tidsforbruk til de enkelte arbeider

Hovedmomenter
Lærlingene skal

2a	kjenne til og gjøre rede for avgifter, skatter og trygdeordninger som gjelder for en selv-stendig næringsdrivende

2b	kjenne til ulike former for banklån

2c	kjenne til hvordan andre kredittinstitusjoner fungerer

2d	kunne vurdere ulike låneordninger i forhold til oppstart av egen virksomhet

2e	kunne foreta fornuftige innkjøp til egen bedrift

2f	ha kunnskaper om kostnadsberegning i tilknytning til faget

2g	kunne sette opp en tidsplan og kunne bruke denne i arbeidet

Mål 3
Lærlingene skal ha kunnskaper om enkel markedsføring og kunne dekorere og stille ut varer i butikken

Hovedmomenter
Lærlingene skal

3a	ha kunnskaper om markedsføring og kunne markedsføre egne produkter

3b	ha kjennskap til salgsfremmende metoder og kunne se viktigheten av å ha supplerende artikler til salgs for å fremme inntjeningen

3c	kunne utføre vareekspedering på kundens premisser uavhengig av livsfase, kultur og kjønn

3d	kunne formidle produktkunnskap

3e	kunne stille ut varer strategisk i vinduer og montre

3f	kunne bruke aktuelle oppslagsverk som f.eks. produktkataloger

3g	kunne bruke aktuell datateknologi

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom svenneprøve. Grunnlaget for å kunne meldes til svenneprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av svenneprøve.

Vedlegg 1

Moduler i opplæringen i bedrift for modistfaget

Moduler

Innhold

Prosentvis del av 
total opplæring

Modul 1:	Fagtegning og mønster-		konstruksjon

Kapittel 2.2
Mål 1 og 2.

10%

Modul 2:	Modellering og søm

Kapittel 2.3
Mål 1, 2 og 3.

60%

Modul 3:	Materiallære og garnering

Kapittel 2.4
Mål 1 og 2.

20%

Modul 4:	Bedriftslære

Kapittel 2.5
Mål 1, 2 og 3.

10%

Til sammen | | 100%

Det er bedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får opplæring i forhold til læreplanens mål og hovedmomenter. Innlæring av teoretiske kunnskaper bør i størst mulig grad skje i tilknytning til praktiske arbeidsoppgaver. På områder hvor bedriften selv vurderer at den ikke har kompetanse til å forestå deler av opplæringen, må bedriften sørge for at lærlingen får denne opplæringen på annen måte.