Title: Læreplan VGO Frisørfag
Last saved by: kak
Document comments: læreplan med begrunnelse

17

Læreplan  for  videregående  opplæring

Studieretning  for  formgivingsfag

Studieretningsfagene  i  videregående kurs I 
frisørfag

Oslo, juni 1994
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring 
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter studieretningsfagene for videregående kurs I (VKI) 
frisørfag.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen 
til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og
i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som
overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har
skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte
opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 8. juni 1994.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1		Innledning	1
1.2		Inntakskrav	1
1.3		Varighet	1
1.4		Innhold	1
1.5		Kompetanse	2

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1		Mål for studieretningsfagene	4
2.2		Bransjekunnskap	5
2.3		Klipp	6
2.4		Frisyreforming	7
2.5		Hår og hodebunnspleie	8
2.6		Strukturomforming	10
2.7		Fargebehandling	11
2.8		Tegning	12

Kapittel 3:	Vurdering	13
3.1		Hvorfor vurdering?	13
3.2		Hva skal vurderes?	13
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	13
3.4		Spesielle forhold	14

Vedlegg 1	
1.1		Fag- og timefordeling i videregående kurs I frisørfag	15
1.2		Moduler i videregående kurs I frisørfag	16

Vedlegg 2	
Vurdering i videregående kurs I frisørfag	17

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

I Egypt og i Ur i Kaledea er det gjort funn av frisyrer fra ca. 3000 f.Kr. Ulike typer billedkunst fra de eldste kulturer viser blant annet parykker og kunstferdig krøllet og frisert hår, både for kvinner og menn. Frisyren var ikke bare til pryd, men også et rangstegn. Frisyremotene har skiftet mye opp gjennom årene.

Frisørfagene er kreative og utfordrende yrker, hvor kravet til endringsdyktighet til enhver tid står sentralt, og hvor frisørene skal kunne gi de tjenester det er behov for. Frisøren forholder seg til mennesker som har behov for individuell behandling hva frisyrevalg og service angår.
Det er derfor viktig at de som arbeider i faget liker å omgås mennesker, har en utadvendt legning, har innsikt i og viser interesse for andre.

Arbeidet krever fysisk og psykisk utholdenhet og frisøren må vise evne til omgjengelighet, 
selv under press.

Frisøren arbeider mye med kjemiske produkter. Elever må derfor være oppmerksom på at allergier kan oppstå.

Elevene må få anledning til å utvikle sine kreative evner og gjennom opplæringen få fremme kritisk sans og utvikle ny erkjennelse i faglige spørsmål.

1.2	Inntakskrav

For å bli tatt inn på videregående kurs I frisørfag må søkeren normalt ha bestått grunnkurs formgivingsfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Videregående kurs I frisørfag er normalt 1-årig.

1.4	Innhold

Videregående kurs I frisørfag består av studieretningsfag, allmenne fag og valgfag. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1 om fag- og timefordeling.

Moduler
Læreplanen er delt inn i moduler for å kunne ivareta ulike gruppers behov for å bygge mindre deler av opplæringen sammen til en definert kompetanse (se vedlegg 1).

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Som hovedregel er fullført og bestått videregående kurs I grunnlag for å tegne lærekontrakt eller inntak til videregående kurs II i studieretningen. Det vises til tilbudsstrukturen for videre-gående opplæring.

Videregående kurs I på yrkesfaglige studieretninger er også grunnlag for å kunne bli tatt inn på et videregående kurs II (VKII) allmennfaglig påbygging.

Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

Fagbrev og svennebrev 
For å oppnå fagbrev eller svennebrev, må det avlegges prøve i faget etter lov om fagopplæring i arbeidslivet og gjeldende forskrifter.

Annen yrkeskompetanse 
For yrkeskompetanse som ikke er knyttet til fagbrev eller svennebrev, får man vitnemål etter 3-årig videregående opplæring i skole.

Dokumentert delkompetanse
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller  i særskilte tilfeller del av en modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av et kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fagbrev/svennebrev. 
Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

| Årstimer | Gjennomsnitt uketimer
Norsk | 523 | 14
Engelsk | 187 | 5
Samfunnslære | 75 | 2
Nyere historie | 150 | 4
Matematikk | 187 | 5
Naturfag | 187 | 5
Til sammen | 1309 | 35

Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Etter grunnkurs og videregående kurs I  ved en av de yrkesfaglige studieretningene kan generell studiekompetanse oppnås også gjennom et VKII allmennfaglig påbygging.
Elevene må da ta de resterende felles allmenne fag og i tillegg velge studieretningsfag fra studieretning for allmenne- og økonomisk/administrative fag; til sammen minst 30 uketimer.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Mål for studieretningsfagene

Elevene skal

	kunne utføre grunnleggende arbeider i klipp, frisyredesign, strukturomforming og farge 	og kunne vise estetisk sans

	ha kunnskaper om redskaper og produkter som brukes i moderne hårpleie og kunne ta 	vare på disse

	ha gode arbeidsrutiner og kunne arbeide selvstendig og målrettet

	kunne forstå de kjemiske prosessene som skjer i håret ved ulike behandlinger

	ha evne til å overføre teoretiske kunnskaper til praktiske oppgaver

	kjenne fagets historie, tradisjoner og være orientert om hva som skjer i faget nasjonalt og  	internasjonalt

	være kreativ og kunne planlegge og gjennomføre en prosess fra ide til resultat

	disponere og utnytte tiden

	kunne holde orden under arbeidet

	kunne arbeide selvstendig, men også kunne samarbeide med andre

	ta ansvar for egen læring og kunne bruke kunnskap tverrfaglig

	vise evne og vilje til å samarbeide og kommunisere

	ha faglige og sosiale kunnskaper, ferdigheter og holdninger som gir grunnlag for livslang 	læring

	ha forståelse for menneskelig likeverd og toleranse på grunnlag av etiske normer

	ha forståelse for og kunne ta ansvar for helse og miljø i arbeidet

	kjenne lover og regler som gjelder området

	kunne bruke tilgjengelig informasjonsteknologi

2.2	Bransjekunnskap

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om hygieniske retningslinjer som gjelder i frisørfaget, og kunne anvende ulike metoder for renhold

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne ta ansvar for personlig hygiene og for salongens renhold

1b	ha kunnskaper om godkjente desinfeksjonsmetoder og kunne bruke disse

1c	ha kunnskaper om smittekjeder og kunne bryte smitteveier

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om belastningsskader som kan forekomme hos frisører og kjenne til forebyggende tiltak

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	ha kjennskap til belastningsskader som kan oppstå i muskler og skjelett

2b	kunne bruke riktige arbeidsstillinger i arbeidet

2c	kunne bruke verktøy som føhner, sakser, kammer og børster med minimal belastning

2d	kunne gjøre rede for den innvirkningen fysisk aktivitet har på helsen, kjenne øvelser 	som forebygger yrkesskader og kunne velge riktige sko og arbeidstøy

Mål 3
Elevene skal kunne kommunisere med kunden, oppfatte kundens ønsker, og ut fra dette gi råd og veiledning

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kunne vise omsorg, innsikt og respekt for kundene

3b	ha grunnleggende ferdigheter i kommunikasjon og kunne gi råd og veiledning

Mål 4
Elevene skal kunne utføre enkel resepsjonstjeneste

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kunne betjene telefon og yte service overfor kunder

4b	kunne anvende aktuell informasjonsteknologi for frisørfaget

2.3	Klipp

Mål 1
Elevene skal kunne anvende aktuell fagterminologi og kunne tegne en arbeidstegning, analysere og klippe en klippeform 

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne definere begreper som form, inndeling og designlinje, textur, projeksjonsvinkel,                        	distribusjon, indre og ytre område, crestområde, indre og ytre design

1b	kunne bruke fagterminologi i arbeidet

1c	kunne prinsippene for feminin og maskulin form

1d	kunne velge ut og bruke egnet verktøy til ulike klippeformer

1e	kunne utføre de fire grunnleggende klippeformene

1f	kunne vurdere hodeform, hårtetthet, ansiktsform, hårfeste og hårvekstretninger i 	forhold til ferdig klipp

1g	kunne kombinere to eller flere klippeformer til en helhet

1h	kunne overføre prinsippene fra de fire grunnleggende klippeformene til skjeggklipp

1i	kunne hente ideer fra ulike fagtidsskrifter og ha kunnskap om ulike internasjonale 	trender

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om effileringsteknikker

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	ha kunnskaper om rot, volum og spisseffilering

2.4	Frisyreforming

Mål 1
Elevene skal kjenne til og kunne bruke riktig verktøy til å forme frisyrer

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kjenne til ulike typer kammer, børster, klips, curlere, føhnere, krølltenger og speil og 	kunne variere og kombinere verktøy med tanke på ferdig frisyre

1b	kunne prinsippene for riktig verktøyføring i forhold til frisyren

1c	kunne behandle elektriske apparater etter forskrifter

Mål 2
Elevene skal kunne lage arbeidstegninger, forme og tilpasse enkle, grunnleggende frisyrer ved hjelp av curlere, klips, føhner og tang

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kunne forstå og bruke fagterminologi knyttet til frisyreforming

2b	ha kunnskap om og kunne anvende de ulike fragmentene av frisyreformgiving

2c	kunne utføre tupering og friseringsteknikk

2d	kunne bruke arbeidstegning som et hjelpemiddel ved frisyreforming

2e	kunne bruke curlere, klips, føhn og tang

2f	kunne bruke prinsippene for feminine og maskuline former

2g	variere og kombinere fragmenter, verktøy og teknikker med tanke på frisyrens helhet

2.5	Hår og hodebunnspleie

Mål 1
Elevene skal ha kunnskaper om hudens oppbygging og funksjon

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne gjøre rede for hudens anatomiske oppbygging

1b	kjenne til hudens funksjoner

Mål 2
Elevene skal kunne gjøre rede for næringsopptak og de næringsstoffene som har betydning for hud og hår

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kjenne til fordøyelsessystemet og kretsløpets betydning for næringsopptaket

2b	kunne kjenne til og forklare hvordan proteiner, fett, karbohydrater, mineraler, vitaminer 	og vann har innvirkning på hud og hår

Mål 3
Elevene skal ha kunnskaper om hårets oppbygning og funksjon

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	ha kunnskaper om hårets kjemiske oppbygging og hårets utvikling i de ulike alderstrinn 	og normalt hårskifte

3b	bidra til å opprettholde en god hårkvalitet

Mål 4
Elevene skal kjenne til vanligste hår- og hodebunnsproblemene som kan behandles av frisør

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kjenne til fett og tørt hår, og kjemiske og mekaniske skader på hårskaftet

4b	kjenne til fet, tørr og stram hodebunn og behandling av håravfall og flass
4c	ha kunnskaper om vanlige lidelser i hår- og hodebunn og vite hvordan disse kan 	behandles av frisør

4d	ha kunnskaper om de vanligste mikroorganismene som kan forekomme i hår og 	hodebunn

Mål 5
Elevene skal kunne gjøre rede for vannets og hårpleieproduktenes egenskaper

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	ha kunnskaper om vann som løsningsmiddel og vannets fuktegenskaper

5b	ha kunnskaper om bruken av hydrokarboner, alkoholer, organiske syrer, fett, 	emulsjoner og tensider

5c	kunne forskjellen på sur, nøytral og basisk sjampo

Mål 6
Elevene skal kunne stille en hår- og hodebunnsdiagnose, kunne velge produkter tilpasset hår og hodebunnsproblemer og kunne utføre sjamponering og hodebunns-massasje for å opprettholde en god hårkvalitet

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	kunne beherske massasjegrep for sjamponering og hodebunnsmassasje

6b	kunne stille en diagnose og kunne foreslå tiltak som f.eks. hodebunnsmassasje

6c	ut fra en diagnose kunne velge og anvende sjampoer, kurer og frisyreformingsmidler 	tilpasset hår og hodebunn

6d	kunne gi råd og veiledning om daglig pleie av hår og hodebunn

6e	forstå forskjellen på produktene og ta miljømessige hensyn i valg og anvendelse

2.6	Strukturomforming 

Mål 1
Elevene skal kunne utføre grunnleggende vikleteknikker og kunne bruke arbeids-tegning som et hjelpemiddel i det praktiske arbeid

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne lage en arbeidstegning som tar hensyn til viklerstørrelsens betydning for 	krølltegningen

1b	kunne bruke arbeidstegning som et hjelpemiddel i arbeidet

1c	kunne utføre grunnleggende vikleteknikker for å oppnå et ønsket resultat

Mål 2
Elevene skal ha kunnskaper om kjemiske reaksjoner som oppstår i håret under en strukturomforming

Hovedmomenter
Elevene skal 

2a	kunne gjøre rede for reduksjon- og oksidasjonsmidler

2b	kunne gjøre rede for reduksjon- og oksidasjonsprosessen i håret under strukturom-	formingen

Mål 3
Elevene skal ha kjennskap til helse- og miljøproblemer som kan oppstå og kunne bruke verneutstyr i forbindelse med strukturomforming

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kjenne til helseskader frisører kan påføres, kunne bruke verneutstyr og kjenne til 	avfallsortering

2.7	Fargebehandling

Mål 1
Elevene skal ha kjennskap til den kjemiske fargeprosessen i håret og gjennom sine handlinger og valg kunne bidra til å forhindre skader på helse og miljø

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne gjøre rede for fargestoffets kjemiske oppbygning og ha kjennskap til 	oksydasjonsfargestoffer og oksydasjonsmidler

1b	kunne gjøre rede for den kjemiske prosessen som skjer under fargebehandlingen

1c	ha kjennskap til stoffenes skadevirkninger, kunne ta forholdsregler og kunne vurdere, 	velge og bruke verneutstyr

Mål 2
Elevene skal ha kunnskap om fargevalg og påføring av farger

Hovedmomenter  
Elevene skal

2a	kunne benytte fargekart ut fra prinsippene i fargestjernen

2b	forstå bruken av og kunne utføre glansvask, minicolorasjon og klassisk farging
			
2c	kunne foreta en analyse for tilpasning av produkter

2d	kunne utføre grunnleggende appliserings- og innsettingsteknikker

2.8	Tegning

Mål 1
Elevene skal kunne bruke tegning som et redskap i arbeidet

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	kunne tegne skisser av ulike frisyrer

1b	kunne bruke tegninger i kundeveiledning og service

1c	kunne utføre og anvende arbeidstegninger til ulike klippedesigner, opprullingsteknikker 	og vikleteknikker

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner 	utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling i videregående kurs I frisørfag

Felles allmenne fag | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Norsk | 75 | 2
Engelsk | 75 | 2
Samfunnslære | 75 | 2
Kroppsøving | 75 | 2
Studieretningsfag | |
Bransjekunnskap | 112 | 3
Klipp | 224 | 6
Frisyreforming | 224 | 6
Hår og hodebunnspleie | 112 | 3
Strukturomforming | 75 | 2
Fargebehandling | 112 | 3
Tegning | 75 | 2
Valgfag | 75 | 2
Tilsammen | 1309 | 35

Departementet vil komme tilbake til prosentvis fordeling mellom teori og praksis.

1.2	Moduler i videregående kurs I frisørfag

Frisørfaget er delt inn i 6 moduler, og hver av disse har en beregnet tidsramme.

Fag

Moduler

Årstimer

(gjennomsnitt
uketimer)

Bransjekunnskap | Modul 1:	Alle mål i faget. | 112 | 3
Klipp | Modul 2:	Mål 1. | 112 | 3
| Modul 3:	Mål 2. | 112 | 3
Frisyreforming | Modul 4:	Mål 1. | 112 | 3
| Modul 5:	Mål 2. | 112 | 3
Hår- og hodebunnspleie | Modul 6:	Alle mål i faget. | 112 | 3
Strukturomforming | Modul 7:	Alle mål i faget. | 75 | 2
Fargebehandling | Modul 8:	Alle mål i faget. | 112 | 3
Tegning | Modul 9:	Alle mål i faget. | 75 | 2

Modulene innenfor hvert fag må tas i stigende rekkefølge.

Merknad til vedlegg 1

Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer).  Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det 
forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp).  For grupper 	eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i videregående kurs I frisørfag.

Standpunktkarakterer

Det gis standpunktkarakterer i alle fag.  
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakterene.

Eksamen

A.	Generelle prinsipper:

1.		Elevene kan trekkes ut til eksamen i ett eller flere fag.

2.		Alle studieretningsfag og de avsluttende allmenne fag kan trekkes ut som eksamensfag.

3.		Dersom en elev trekkes ut i flere enkeltfag, skal normalt ett være et allmennfag.

4.		Alternativt eller i tillegg kan elevene trekkes ut til en tverrfaglig prøve.

5.		Eksamensoppgavene skal som hovedregel utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

6.		Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.

7.		Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i alle fag etter nærmere retningslinjer gitt 	av departementet.

B.	Eksamen på videregående kurs I frisørfag:

	Studieretningsfag: 	Alle elevene skal opp til en tverrfaglig eksamen som dekker 			studieretningsfagene.

	Allmenne fag:	Elevene kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles allmenne 		fag.  

	Eksamensform:	I studieretningsfag: praktisk og skriftlig.
		I felles allmenne fag: se den enkelte læreplan.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.