Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Forgyllerfaget Første År
Last saved by: kak

Læreplan for videregående opplæring

Studieretning for formgiving

Første års opplæring i bedrift
forgyllerfaget

Særløp

Oslo, juni 2000
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

Lov av 17.06. 1998 nr 61 om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova)

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen omfatter moduler for særløp, første års opplæring i bedrift for forgyllerfaget.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, juni 2000

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1       Innledning	1
1.2       Inntakskrav	2
1.3       Varighet	2
1.4       Innhold	2
1.5       Kompetanse	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	4
2.1       Felles mål for 1. års opplæring i bedrift for forgyllerfaget	4
2.2       Bedriftslære	5
2.3       Arbeidsvern, sikkerhet og miljø	6
2.4       Material -, verktøylære og kjemi	7
2.5       Tegning, form og farge	8
2.6       Kunst- og kulturhistorie	8
2.7       Forgyllerarbeid	9
Kapittel 3:	Vurdering	11
3.1       Hvorfor vurdering?	11
3.2       Hva skal vurderes?	11
3.3       Hvordan skal vurderingen skje?	11
Vedlegg 1	12
1.1       Fag- og timefordeling for felles allmenne fag 1. års opplæring i bedrift, forgyllerfaget	12
1.2       Moduler i 1. års opplæring i bedrift, forgyllerfaget	12
Vedlegg 2	13
Vurdering i 1. års opplæring i bedrift, forgyllerfaget, særløp	13

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Forgylling er basert på en teknikk som består i å legge et tynt belegg av bladgull på ulike materialer. Teknikken i faget har ikke forandret seg nevneverdig de siste 1000 år, også verktøyet er stort sett uforandret.

Gull er et kjemisk grunnstoff (lat: Aurum) med kjemisk symbol AU. Gull er det mest bestandige av alle kjente grunnstoffer. Det lar seg verken påvirke av lys, luft eller vann, og heller ikke av det som er kjent av syrer og baser i naturen. De første gullfunnene ble gjort for 7000-8000 år siden. Det kan dokumenteres at gullklumper ble banket ut til tynne blader for ca. 5000 år siden. Dette skal ha funnet sted i Nildalen, og er sannsynligvis det første bevis på gull i den form forgyllerfaget benytter.
Gullet bankes i dag ut maskinelt, men den siste finbankingen og tilskjæringen gjøres for hånd. Gullets smidighet er helt unik. En gullklump på ett gram kan trekkes ut til en tynn tråd på hele to kilometer. Bare 30 gram, banket ut til 1/10.000 mm kan dekke en flate på en kvadratkilometer. Bladgull brukes i dag på billedrammer, møbler, dekorasjon på interiører og utendørs på stein og metaller. Det legges også bladgull på glass. Som et eksempel på dette kan nevnes at vinduene på World Trade Centre i New York er belagt med bladgull for å skjerme for sterkt sollys. Gullet hindrer i stor grad varmen i å trenge inn. Romfartsindustrien benytter også gull som varmebeskyttende materiale.

Forgyllerfaget har ingen lange tradisjoner i Norge. Organisering av forgyllere her til lands startet på 1800-tallet. I 1875 var det 40 faglærte forgyllere i Norge. Kunnskapen om faget kom sannsynligvis til Norge (Bergen) med handelsskip fra Tyskland. I 1920 var det registrert 113 forgyllere. Mange av disse hadde reist til Tyskland for å lære faget. I 1950 var det kun 13 forgyllere tilbake. Inntil da hadde forgyllerne produsert alt av listverk og rammer for innramming av bilder. Forgyllerne arbeidet derfor både med glass og innramming i tillegg til forgyllerarbeidet. Etter hvert har industrien overtatt produksjonen av gull- og sølvlister til en vesentlig lavere pris.

Behovet for forgyllere er i dag økende. Det er igjen et behov for faglærte som kan ta vare på gamle, gedigne gullrammer, forgylte malerirammer, speilrammer og møbler og som kan lage rammer fra trelist til ferdig forgylt produkt. Fagmessige utførte kopier er også etterspurte. Kreativitet, estetisk bevissthet og interesse for kunst- og stilhistorie er derfor viktige egenskaper i dette faget.

Forgyllerfaget lå under Lov om fagopplæring (Lfa) helt fram til 1972. Det hadde da ikke vært registrert lærlinger i faget siden 1950-årene. Faget ble derfor tatt ut som lærefag sammen med flere andre små håndverksfag. Forgyllerfaget ble gjenopprettet som lærefag i 1998.

I Norge i dag er det noen få forgyllerverksteder som kan være mulige lærebedrifter i faget. Et faglig nordisk samarbeid har imidlertid utvidet opplæringsmulighetene utover Norges grenser. Det er også naturlig å legge til rette for et produktivt arbeidsfellesskap i samhandling med andre fagmiljøer og håndverksprofesjoner. Samarbeid med interiørarkitekter, møbeldesignere og kunstnere åpner nye og spennende områder der en flere tusen års håndverksteknikk kan benyttes.

1.2	Inntakskrav

For å inngå lærekontrakt i forgyllerfaget må søkeren normalt ha bestått grunnkurs formgivningsfag eller tilsvarende. Det vises til forskrift om inntak til videregående opplæring.

1.3	Varighet

Denne læreplanen for forgyllerfaget gjelder for det første opplæringsåret i bedrift etter grunnkurs. Læreplanen angir kompetansen etter ett års heltidsopplæring.

1.4	Innhold

Læreplanen for forgyllerfaget 1. års opplæring i bedrift er inndelt i moduler og angir timetallet for de felles allmenne fag. Modulene for første opplæringsår i bedrift er grunnlaget for den teoretiske delen av svenneprøven. For nærmere detaljer vises det til vedlegg 1.

Lærlinger som følger særløp, fritas for valgfag og kroppsøving. Når det gjelder de felles allmenne fagene norsk, engelsk og samfunnslære bør lærlingene så langt det er praktisk mulig avslutte disse fagene i løpet av det første opplæringsåret i bedrift.

1.5	Kompetanse

Grunnlag for videre opplæring
Lærekontrakt tegnet for særløp gjelder for hele opplæringsløpet inkludert evt. verdiskapningsdel.

Svennebrev
For å oppnå svennebrev i forgyllerfaget, må det avlegges svenneprøve i faget etter opplæringslova og gjeldende forskrift.

Dokumentert delkompetanse 
Kompetansebevis gis som dokumentasjon for fullført del av et fag (en modul eller i særskilte tilfeller del av modul).
Karakterbevis gis som dokumentasjon for bestått fag (fag som del av kurs).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og bestått 3-årig videregående opplæring med grunnkurs, videregående kurs I og videregående kurs II eller fag-/svennebrev.
De felles allmenne fagene fra grunnkurs og videregående kurs I på alle studieretninger gir delkompetanse i forhold til generell studiekompetanse.

Dessuten kreves det kunnskaper tilsvarende et bestemt nivå i de felles allmenne fagene:

| Årstimer | Gjennomsnitt uketimer
Norsk | 523 | 14
Engelsk | 187 | 5
Samfunnslære | 75 | 2
Nyere historie | 150 | 4
Matematikk | 187 | 5
Naturfag | 187 | 5
Til sammen | 1309 | 35

Utgangspunktet for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis. Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at under-visningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.

For elever som har avsluttet fagopplæringen med fagbrev eller svennebrev eller annen yrkeskompetanse, er det mulig å få generell studiekompetanse ved å ta de resterende felles allmenne fag. 

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter 

2.1	Felles mål for 1. års opplæring i bedrift for forgyllerfaget

Lærlingene skal

•	ha fått erfaring med de enkelte arbeidsoperasjonene og kunne vise riktig bruk av materialer, verktøy og utstyr

•	ha kunnskaper om materialenes egenskaper og sammensetning

•	kunne behandle og vedlikeholde verktøy og hjelpemidler i det daglige arbeidet

•	kjenne til og kunne følge helse-, miljø- og sikkerhetsbestemmelser innen faget

•	kjenne fagets historie, tradisjon og egenart

•	kunne finne frem til og bruke relevant fagstoff og aktuelle hjelpemidler

•	kunne arbeide på en metodisk og nøyaktig måte

•	kunne arbeide selvstendig og planmessig og vise evne til å samarbeide med andre, også på tvers av faggrensene

•	kunne rapportere skriftlig og muntlig om gjennomførte arbeidsoppgaver

•	ta ansvar i samsvar med de etiske normene som gjelder for faget og bransjen

•	vise kreativ, praktisk og nyskapende tenkning som kan gavne arbeidsplassen og fagets fremtid

•	kunne vise adferd som fremmer likeverd og likestilling

•	bidra til at faget styrkes og videreutvikles gjennom nordisk og internasjonalt samarbeid

•	kunne ta ansvar for egen læring

2.2	Bedriftslære

Mål 1

Lærlingene skal kjenne bedriftens arbeidsoppgaver

Delmål
Lærlingene skal

1a	kjenne til arbeidsgangen i produksjonsprosessen og kunne gjøre rede for bedriftens samarbeid med f. eks. høvleri, snekkerverksted, rammemaker, malerikonservator og gallerier

1b	kunne observere og gjøre egne erfaringer om bedriften og dens virksomhet

1c	kjenne til hvilke arbeidsoperasjoner som skal utføres fra bestilling til ferdig produkt

Mål 2
Lærlingene skal kunne medvirke til et godt samarbeid med medarbeidere og andre og kjenne sine rettigheter og plikter som lærling

Delmål
Lærlingene skal

2a	kjenne eget arbeidsområde og plassering i bedriften

2b	kunne kommunisere med medarbeidere og kunder på en positiv måte

2c	kunne vise evne og vilje til samarbeid med andre, også på tvers av faggrenser

2d	kunne holde orden og vise nøyaktighet i utførelse av arbeidet

2e	kunne ta ansvar for egen læring

2.3	Arbeidsvern, sikkerhet og miljø

Mål 1
Lærlingene skal kunne behandle kjemikalier, materialer og stoffer slik at helse, miljø og sikkerhet ivaretas

Delmål
Lærlingene skal

1a	kunne gjøre rede for hvordan helsefarlige stoffer skal håndteres, oppbevares og destrueres

1b	kunne gjøre rede for arbeidsmetoder som anvendes for å hindre at skadelige stoffer påvirker det indre og ytre miljø

1c	kunne gjøre rede for brann- og eksplosjonsfarlige stoffer og ha kunnskaper om symbolmerkingen av disse

1d	ha kunnskaper og holdninger til miljøtiltak og kjenne tiltak som kan hindre forurensning på indre og ytre miljø

Mål 2
Lærlingene skal bruke riktige arbeidsstillinger og arbeidsmetoder, og kunne ta ansvar for egen helse

Delmål
Lærlingene skal

2a	kunne bruke og vedlikeholde nødvendig personlig verneutstyr og førstehjelpsutstyr

2b	kunne bruke riktige arbeidsstillinger under arbeidet

2c	kunne ta ansvar for egen helse

2.4	Material -, og verktøylære og kjemi

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om de ulike materialenes kjemiske oppbygging og sammensetning i forhold til bruksområder

Delmål
Lærlingene skal

1a	ha kunnskaper om de ulike tresortene som kan brukes i faget og deres egenskaper

1b	kjenne ulike limtyper og deres bruksområder i forhold til styrke og egenskaper

1c	kjenne ulike kritt/gipstyper, deres egenskaper og bruksområder

1d	ha kunnskap om ulike skjellakker i forhold til bruksområder

1e	ha kunnskap om fargepigmentenes forskjellige egenskaper og anvendelse i ulike fernisser

1f	ha kunnskap om forskjellige bolustyper, deres egenskaper og fremstilling til ferdig polyment

1g	kjenne til ulike gullgrundsoljer/latexer, deres egenskaper og	anvendelsesmuligheter

1h	kjenne til netzevannets sammensetning og bruk

1i	ha kunnskaper om ulike polerbronser og slagmetaller, deres egenskaper,	sammensetning og anvendelse

1j	ha kunnskap om ulike typer sølv og gull, deres egenskaper og renhet/karat

Mål 2
Lærlingene skal kunne gjøre rede for ulike bruksområder for  og vedlikehold av fagets verktøy

Delmål
Lærlingene skal

2a	kjenne til bruk av gjæreverktøy, sammensetningsmaskin og håndverktøy

2b	kunne velge sandpapir eller slipeverktøy etter behov

2c	kjenne til kitteverktøy

2d	kunne velge pensel etter arbeidets karakter

2e	kjenne til hvordan punser, treskjærerverktøy og gravørverktøy brukes

2f	kjenne til bruken av plate, gullpute og kniv ved legging av slagmetall og gull

2g	kunne velge riktig formet polerflint etter ulike behov

2h	kunne gjøre rede for vedlikeholdsrutiner for maskiner, håndverktøy og former

2.5	Tegning, form og farge

Mål 1
Lærlingene skal kunne planlegge, analysere og tegne ut den enkelte arbeidsoppgave eller produkt

Delmål
Lærlingene skal
1a	kunne lage og lese en arbeidstegning av en profilert list med enkel ornamentikk

1b	kunne oppfatte og tegne ornamentikk i forhold til størrelse, retning og form

1c	kunne forklare sammenhengen mellom form, materialer, uttrykk og funksjon

1d	kunne bruke formkunnskaper i samsvar med fagets forskjellige dekorteknikker

1e	kunne bruke kunnskaper i fargelære ved videre behandling av edle og uedle metallers uttrykk

1f	kunne kommunisere og samarbeide med andre i en skapende arbeidsprosess

1g	kunne bruke informasjonsteknologi i arbeidet med tegning, form og farge

2.6	Kunst- og kulturhistorie

Mål 1
Lærlingene skal kjenne til hovedtrekkene i den vestlige kulturs kunst- og kulturhistorie og kunne sette forgyllerfagets tradisjoner inn i ulike epoker

Delmål
Lærlingene skal

1a	kunne plassere et møbel eller en ramme i en stilhistorisk sammenheng

1b	ha generell kunnskap om fagets tradisjoner innen byggeskikk og kunsthåndverk i Norge 	og i Europa

2.7	Forgyllerarbeid

Mål 1
Lærlingene skal ha kunnskaper om og erfaring i prosessene fra grundering til ferdig forgylt produkt

Delmål
Lærlingene skal

1a	kunne gjennomgå arbeidsprosessen fram til en oljeforgylling med aluminium, 	slagmetall, sølv og gull på treplate

1b	kunne utføre arbeidsprosessen fram til en polymentforgylling med sølv og gull på treplate

1c	kunne utføre arbeidsprosessen og kunne beherske de teknikkene som 	poleringsbronser krever på treplate

1d	ha erfaring i forskjellige fernisserings-, matterings- og patineringsteknikker på forgylte, glatte ornamenterte og/eller dekorerte flater

Mål 2
Lærlingene skal kunne utføre grunnarbeid

Delmål
Lærlingene skal

2a	kunne velge og bruke egnet slipeverktøy

2b	kunne blande limdrenk, grundering og kittmasse

2c	kunne limdrenke og grundere

2d	kunne bruke egnet verktøy ved kitting

2e	kunne vannslipe med pimpstein, smergelpapir og bomullsklut

Mål 3
Lærlingene skal utføre arbeidsprosessen for forskjellige støpe- og trykketeknikker fram mot en forgylling

Delmål
Lærlingene skal

3a	kunne blande riktig masse for ulike støpe- og trykketeknikker

3b	kunne ta enkle avstøpninger av ornamentikk og trykke/støpe fra formen

3c	kunne vedlikeholde former for støp og trykk

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere lærlingen, foresatte, veileder og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt lærlingen er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle lærlingen
	å motivere veilederen til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse lærlingen har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i kapittel 2 i denne læreplanen, både de felles målene i kapittel 2.1 og de fagspesifikke målene i kapitlet danner utgangspunkt for vurderingen.
	Det er lærlingens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.
	Vurderingen av lærlingene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	vurdering underveis
	avsluttende vurdering

Vurdering underveis er en vurdering som gjøres av lærlingen og lærebedriften i samarbeid. Vurderingen skal ta utgangspunkt i lærlingens kunnskaper, ferdigheter og holdninger.
Det er lærebedriftens ansvar å sørge for at lærlingen får en allsidig opplæring i henhold til læreplanen.
For å legge forholdene til rette for en best mulig opplæring skal det benyttes opplæringsbok.

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom fag- eller svenneprøve og ved en even-tuell eksamen. Grunnlaget for å kunne meldes til fag- eller svenneprøve er gitt i forskrift og egne skriv fra departementet. Departementet vil utarbeide egne retningslinjer for gjennomføring av fag- eller svenneprøve.

Vedlegg 1

1.1	Fag- og timefordeling for felles allmenne fag 1. års opplæring i bedrift, forgyllerfaget

Felles allmenne fag | Årstimer
Norsk | 75
Engelsk | 75
Samfunnslære | 75

1.2	Moduler i 1. års opplæring i bedrift, forgyllerfaget

Moduler

Innhold

Prosentvis del av 
total opplæring

Modul 1: Bedriftslære

Kapittel 2.2
Mål 1, 2

3%

Modul 2: Arbeidsvern, sikkerhet
og miljø

Kapittel 2.3
Mål 1, 2

2%

Modul 3: Material-, verktøylære og  
kjemi

Kapittel 2.4
Mål 1, 2

15%

Modul 4: Tegning, form- og 
fargelære

Kapittel 2.5
Mål 1

5%

Modul 5: Kunst- og kulturhistorie

Kapittel 2.6
Mål 1

5%

Modul 6: Forgyllerarbeid

Kapittel 2.7
Mål 1, 2, 3

70%

Til sammen | | 100%

Vedlegg 2

Vurdering i 1. års opplæring i bedrift, forgyllerfaget, særløp

Allmenne fag:	Lærlingen skal ha standpunktkarakter i hvert fag og kan trekkes ut til eksamen i de avsluttende felles allmenne fag.

Eksamensform:	I felles allmenne fag, se den enkelte læreplan.

Svenneprøve:	Etter avsluttet læretid skal lærlingen opp til en svenneprøve som består av en teoretisk del og en praktisk del, jf. opplæringslova.
	Den teoretiske delen av svenneprøven kan avlegges etter gjennomført første års opplæring i bedrift.

Retningslinjer for gjennomføringen av svenneprøven vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.