Title: Læreplan VGO Opplæring i Bedrift Bunadtilverkerfaget
Last saved by: kak

Læreplan for vidaregåande opplæring

Studieretning for formgivingsfag

Opplæring i bedrift
Bunadtilverkarfaget

Oslo, august 1998
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for vidaregåande opplæring omfattar all opplæring under

•	lov om vidaregåande opplæring 
•	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket har to delar:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, vidaregåande opplæring og vaksenopplæring.
	Generell del opplyser om overordna mål og retningsliner for den samla verksemda i grunnskole og vidaregåande opplæring.

2.	Læreplanar for vidaregåande opplæring.

Denne læreplanen omfattar opplæring i bedrift for bunadtilverkarfaget.

Læreplanane for heile opplæringsløpet vil seinere bli sett saman til ein læreplan for kvart løp. 
Det inneber at det må gjerast enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I samband med dette vil det også bli vurdert om det er element i læreplanane som overlappar kvarandre. Språkleg gjennomgang vil bli gjort når den endelege planen ligg føre. Oversikt over opplæringstilbod og annan informasjon om vidaregåande opplæring vil bli gitt ut separat.

Denne læreplanen er mellombels fastsett fram til endeleg læreplan for det enkelte opplæringsløp i studieretninga ligg føre.

Kyrkje-, utdannings- og forskingsdepartementet, 10. august 1998.

Innhald

Kapittel 1: 	Generell informasjon	
1.1 	Innleiing	
1.2 	Inntakskrav	
1.3 	Samla læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapingstid)	
1.4 	Kompetanse	

Kapittel 2: 	Mål og hovudmoment	
2.1 	Felles mål for opplæring i bedrift for bunadtilverkarfaget	
2.2 	Drakthistorie	
2.3 	Materialkunnskap	
2.4 	Mønsterkunnskap og saum	
2.5 	Broderi, tråd - og masketeknikkar	
2.6 	Bedriftslære	

Kapittel 3: 	Vurdering	
3.1 	Kvifor vurdering?	
3.2 	Kva skal vurderast?	
3.3 	Korleis skal vurderinga skje?	

Vedlegg 1	
Modular i opplæring i bedrift for bunadtilverkarfaget	

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innleiing

Fagområdet dette faget dekkjer, har lange tradisjonar her i landet.
Bunader og folkedrakter er populære festplagg meir enn nokon gong, og etterspurnaden er stor. Utfordringa ligg difor i å sikre rekrutteringa til yrket, samt syta for at bunadtilverkinga har ein akseptabel kvalitet. Kvaliteten på arbeidet er, forutan den tekniske kvaliteten, avhengig av forståing for og ei sterkast mogeleg forankring i gamle folkedrakttradisjonar.

Fram til i dag har bunadtilverkinga funne stad hjå privatpersonar, i småbedrifter og gjennom husflidsutsal. Desse, saman med Bunad- og folkedraktrådet og fleire ideelle organisasjonar, er i hovudsak dei som i dag sit inne med kunnskap om teknikk, form- og fargebruk innan bunad og folkedraktområdet.

Bunad- og folkedraktrådet er ein statleg, rådgjevande institusjon som har til oppgåve å dokumentera folkedrakttradisjonane, og stimulera til at dagens bunader kan vere mest mogleg i samsvar med desse tradisjonane. Bunad- og folkedraktrådet har delt dei ulike drakttypane inn i følgjande 5 kategoriar:

1.	Bunader som representerer siste ledd i ei folkedraktutvikling.
2.	Bunader som har bakgrunn i ei folkedrakt som har gått ut av bruk, men som ikkje var gløymd.
3.	Bunader som er systematisk rekonstruert på grunnlag av gamle folkedraktplagg som ikkje har komne bort og som er frå same område og periode, og har tilhøyrt same drakttype.
4.	Bunader som har folkedraktene som ideal, men som byggjer på eit meir tilfeldig materiale, og som ikkje er nokon kopi av ei drakt plagg for plagg.
5.	Bunader som heilt eller delvis er fritt komponert eller har mønster frå andre ting enn klede.

Det er viktig å vera klar over skilnaden mellom dei ulike draktene. Opplæringa skal gi lærlingen så gode generelle kunnskapar om bunader og draktmateriale at han/ho kan setja seg inn i og utføra drakter som representerer minst 3 kategoriar. Saumteknisk omfattar dette avteikning av plagg, gradering og tilpassing, samt kunnskapar om gamle saumteknikkar. I tillegg blir det kravd kunnskapar innan drakthistorie, broderi, masketeknikkar og enkel veving.

Bunadtilverkaren må ha evne til å arbeide systematisk og nøyaktig, og ha gode kunnskapar om form, farge og materialar og drakthistorie for å kunne lage produkt av høg fagleg kvalitet.
 
Bunadtilverkarfaget blei lagt under LFA i september 1997.

1.2	Inntakskrav

For å kunne inngå lærekontrakt i bunadtilverking må søkjaren normalt ha greidd vidaregåande kurs I saum eller tilsvarande. Ein viser til forskrift om inntak til vidaregående opplæring.

1.3	Samla læretid i bedrift (opplæringstid og verdiskapingstid)

Opplæringa i bedrift er normalt eit års heiltidsopplæring. Opplæringa i bedrift for bunadtilverkarfaget skal normalt kombinerast med ei verdiskapningstid på eit år. 

1.4	Kompetanse

Svennebrev
Etter sluttført læretid kan lærlingen avleggje svenneprøve i bunadtelverkingsfaget.
Etter greidd svenneprøve vert det skrive ut svennebrev. 
Yrkesnemning:	Bunadtilverkar.
Fagnemning:	Bunadtilverkarfaget.

Dokumentert delkompetanse
Kompetanseprov blir gjeve som dokumentasjon for gjennomgått modul (eller i særskilte høve del av en modul).

Generell studiekompetanse
Kravet til generell studiekompetanse er fullført og greidd 3-årig vidaregåande opplæring med grunnkurs, vidaregåande kurs I og vidaregåande kurs II, fagbrev eller svennebrev. 
Dessutan krev ein kunnskaper tilsvarande eit visst nivå i dei felles allmenne faga. 
Dei felles allmenne faga frå grunnkurs og vidaregåande kurs I på alle studieretningar gir del-kompetanse i høve til generell studiekompetanse. 
For dei som har fag- eller svennebrev eller annan yrkeskompetanse, vil det normalt stå att eit visst timetal for å oppnå generell studiekompetanse. Tabellen nedanfor gir ei oversikt over dette.

Felles allmenne 
Fag

Generell studiekompetanse
- totalt timetal

Timetal  i grunn-kurs og VKI

Resttimetal

Norsk | 523 timar | 150 timar | 373 timar
Engelsk | 187 timar | 150 timar | 37 timar
Samfunnslære | 75 timar | 75 timar | 0 timar
Nyare historie | 150 timar | 0 timar | 150 timar
Matematikk | 187 timar | 112 timar | 75 timar
Naturfag | 187 timar | 75 timar | 112 timar
Til saman | 1309 timar | 562 timar | 747 timar

Ved gjennomgang av læreplanane for heile utdanningsløpet (jfr. forordet) vil departementet vurdere ekvivalering av allmennfaglege komponentar innanfor studieretningsfaga. Dette kan innebera at resterande  timetal etter grunnkurs og VKI for enkelte fag kan bli redusert.

Kapittel 2:	Mål og hovudmoment

2.1	Felles mål for opplæring i bedrift for bunadtilverkarfaget

Lærlingane skal

•	kjenne kunst- og kulturhistoria, med særskild vekt på folkedrakt- og bunadstradisjonane

•	kunne prinsipp for avteikning av gamle plagg, gradering og tilpassing

•	kjenne til aktuelle materiale, og kunne nytte desse slik  at dei tilfredsstiller krav til kvalitet som stemmer med det gamle draktmaterialet

•	ha kunnskap om aktuelle broderi-, maske- og vevteknikkar og om saum, både med maskin og for hand

•	kunne vise evne til å arbeide systematisk og nøyaktig, og ha evne til å ivareta bransjen sitt krav til kvalitet

•	kunne arbeide på ein måte som tek omsyn til eigen og andre si tryggleik og helse, og til det indre og ytre miljøet

•	kunne samarbeide med andre, men også vise evne til å ta anvar for eigne arbeidsoppgåver

•	vise ei åtferd som fremjer likeverd og likestilling
 
•	kunne vurdere eige og andre sitt arbeid
 
•	kunne følgje dei lover og forskrifter som gjeld for faget
 
•	kunne rapportere skriftleg og munnleg om arbeidsoppgåver, og kunne bruke rett fagterminologi

•	kunne plassere faget i eit internasjonalt perspektiv

2.2	Drakthistorie

Mål 1
Lærlingane skal ha kunnskapar om dei ulike stilperiodene, og kjenne bunadene og folkedraktene si historie og kva som har påverka desse

Hovudmoment
Lærlingane skal

1a	kunne hovudtrekk i nasjonal og internasjonal drakthistorie

1b	ha god kunnskap om norske folkedrakter og bunader

1c	kunne finne fram til aktuelle kjelder, og kunne skaffe seg kunnskap om bunadene si historie gjennom museum og samlingar, utstillingar, litteratur, film og ny teknologi

2.3	Materialkunnskap

Mål 1
Lærlingane skal ha kunnskapar om aktuelle materiale for bunader og folkedrakter, og kunne bruke faget sin terminologi

Hovudmoment
Lærlingane skal

1a	kjenne til, og kunne fastslå ulike materialkvalitetar

1b	kjenne til dei mest kjende vevbindingane som lerret/toskaft, kyper, sateng, damask, brokade og kunne analysere eit stoff

1c	kjenne til og kunne bruke dei mest vanlege faguttrykka innan bunadstilverkarfaget

Mål 2
Lærlingane skal kunne ulike metodar for etterhandsaming og oppbevaring, samt vask og vedlikehald av bunader og folkedrakter

Hovudmoment
Lærlingane skal

2a	kunne etterhandsame ved stryking, pressing, strekking, stiving osb.

2b	kunne ivareta og stelle alle delane i ein bunad/ei folkedrakt ut frå dei ulike materiala drakta er sett saman av

2c	kjenne til aktuelle oppbevaringsmåtar for draktene

2.4	Mønsterkunnskap og saum

Mål 1
Lærlingane skal kunne velje rett maskin og reiskap til det arbeidet som skal utførast og kunne bruke aktuelle typar maskinar og reiskapar på ein forsvarleg måte

Hovudmoment
Lærlingen skal

1a	kunne bruke og halde vedlike aktuelle typar maskinar, spesialverkty, handverkty og pressutstyr 

1b	kunne velje rett reiskap til ulike typar saumoppgåver

1c	kunne gjera enkle reparasjonar og justeringar på aktuelt utstyr

1d	kunne gjera seg kjend med og følgje instruksar for sikker bruk av maskinar og reiskapar

Mål 2
Lærlingane skal kunne framstille ulike typar bunader og folkedrakter

Hovudmoment
Lærlingane skal

2a	kunne måltaking

2b	kunne enkel modellering og mønsterkonstruksjon

2c	kunne teikne mønster av gamle drakter

2d	kjenne prinsipp for gradering av mønster

2e	kunne laga arbeidsteikning med steg for steg saum- og monteringsforklaring til ulike drakter eller draktdelar

2f	kunne gjere innprøving av passform og snitt tilpassa den enkelte kunde

2g	kunne framstille dei mest aktuelle plaggdetaljar og kunne velje rett saumteknikk

2h	kunne bruke gamle samansyingsteknikkar som prikkestingsvariantar, spilesaum o.l 

2i	kunne vurdere ulike fargekombinasjonar og kunne setja dei inn i ein historisk samanheng

2j	kunne montere bunader og folkedrakter

2.5	Broderi, tråd - og masketeknikkar

Mål 1
Lærlingane skal kunne setje ulike broderiteknikkar inn i ein historisk samanheng, og velje rett teknikk til dei ulike drakttypene

Hovudmoment
Lærlingane skal

1a	ha kjennskap til og kunne vurdere bruk av ulike teknikkar med bakgrunn i historisk materiale

1b	kunne bruke rett teknikk til ulike drakttyper

Mål 2
Lærlingane skal kunne dei mest brukte broderiteknikkane, og kunne tilpasse aktuelle stoff- og garnkvalitetar til desse

Hovudmoment
Lærlingane skal

2a	kunne metodar for kopiering av påteikna mønster

2b	kunne dei mest brukte stingvariantane innan frisaum og teljesaum 

2c	kjenne til perleteknikk frå ulike distrikt

2d	kunne vurdere aktuelle stoff- og garnkvalitetar til dei ulike teknikkane

Mål 3
Lærlingane skal kunne dei mest kjende tråd- og masketeknikkane som blir brukte til bunader og folkedrakter, og kunne setje dei inn i ein historisk samanheng

Hovudmoment
Lærlingane skal

3a	kjenne til ulike tilverkingsmetodar for snorer og band

3b	kjenne til ulike masketeknikkar slik som strikking, hekling, hakking, filering osb.

3c	kunne velje rett garnkvalitet til dei ulike teknikkar

2.6	Bedriftslære

Mål 1 
Lærlingane skal kjenne bedrifta si organisering, oppgåver og utvikling

Hovudmoment
Lærlingane skal

1a	kjenne bedrifta sitt opphav og utvikling

1b	kunne forklare på ein enkel måte korleis bedrifta er organisert

1c	kjenne til dei krav som gjeld ved bedriftsetablering

1d	kjenne til og kunne nytte dei offentlege veiledningsinstansane  ved bedriftsetablering

1e	ha kunnskap om bedrifta sine arbeidsoppgåver, kunne forklare korleis arbeidet blir organisert og fordelt, og kunne følgje bedrifta sine arbeidsrutinar

1f	kjenne bedrifta sitt system for internkontroll og kvalitetssikring

1g	ha kjennskap til bedrifta sin plass i lokalsamfunnet og bransjens si deltaking nasjonalt og internasjonalt

1h	vere kjend med korleis avgjerder blir tekne i bedrifta

1i	kjenne bedrifta sine krav til kundehandsaming og kunne ivareta desse i det daglege arbeidet

1j	kjenne til korleis bedrifta marknadsfører sine varer og tenester

1k	kjenne til korleis klager/reklamasjonar skal handsamast 

1l	kjenne til korleis bedrifta vurderer si lønsemd

Mål 2
Lærlingane skal kjenne eige arbeidsområde godt og kva rettar og plikter arbeidstakar og arbeidsgjevar har

Hovudmoment
Lærlingane skal

2a	kjenne eige arbeidsområde og plassering i bedrifta

2b	kjenne sin næraste leiar sine arbeidsoppgåver og ansvarsområde

2c	kjenne dei krava som blir stilte til arbeidstakarane i bedriften, og kunne etterleve desse i det daglege arbeidet

2d	kjenne møterutinene på arbeidsplassen

2e	ha kjennskap til planar og tiltak når det gjeld bedrifta sitt interne arbeidsmiljø

2f	være kjend med bedrifta si tillitsvaldordning og tillitsvalde sin funksjon

2g	kjenne bransjeforbund og foreningsorganisering

Mål 3
Lærlingane skal kunne kalkulere produkta og utføre handverket på ein økonomisk forsvarleg måte

Hovudmoment
Lærlingane skal

3a	kunne kalkulere pris på ferdig produkt

3b	kunne finne fram til aktuelle grossistar

3c	kunne prise materiala, og kunne fastsetje arbeidstid på ulike produkt

3d	kunne fastsetje timepris ut frå arbeidstid, administrasjonsutgifter og andre driftsutgifter

3e	kunne nytta salsarenaene i bransjen som nasjonale messer osb.

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Kvifor vurdering?

Målet med vurdering er å sikre ein nasjonal standard i opplæringa, slik at vi får eit godt og likeverdig opplæringstilbod for alle. Vurdering inneber at resultatet av opplæringa blir vurdert i lys av de måla som er formulert i læreplanen.

Vurderinga vil ha ulike formål, m.a.

•	å informere lærlingen, føresette, rettleiar og opplæringsstad i arbeidet fram mot eit læringsmål, om kor langt lærlingen er kome i utvikling mot ein kompetanse
•	å rettleie, motivere og utvikle lærlingen
•	å motivere rettleiaren til kontinuerleg å vurdere sin undervisningspraksis
•	å informere samfunnet, arbeidslivet og høgre utdanningsinstitusjonar om kva kompetanse lærlingen har nådd

3.2	Kva skal vurderast?

•	Måla i opplæringa slik dei er fastsett i kapittel 2 i denne læreplanen, både dei felles måla i kapittel 2.1 og dei fagspesifikke måla i kapitlet, dannar utgangspunkt for vurderinga.

•	Det er lærlingen sin heilskaplege kompetanse som skal vurderast, slik den er omtala i opplæringa sine mål.

•	Vurderinga av lærlingane skal vise i kva grad dei har nådd måla i læreplanen.

3.3	Korleis skal vurderinga skje?

Det blir skilt mellom to hovudtyper av vurdering:

•	Vurdering undervegs.
•	Avsluttande vurdering.

Vurdering undervegs er ei vurdering som blir gjort av lærlingen og lærebedrifta i samarbeid. Vurderinga skal ta utgangspunkt i lærlingen sine kunnskapar, ferdigheiter og haldningar.
Det er lærebedrifta sitt ansvar å sørgje for at lærlingen får ei allsidig opplæring i samsvar med læreplanen.
For å leggje tilhøva til rette for ei best mogeleg opplæring skal det nyttast opplæringsbok. 

Avsluttande vurdering kjem til uttrykk gjennom fag- eller svenneprøve. Grunnlaget for å kunne bli meld til fag- eller svenneprøve er gitt i forskrift og eigne skriv frå departementet. Departementet vil utarbeide eigne retningsliner for gjennomføring av fag- og svenneprøve.

Vedlegg 1

Modular i opplæring i bedrift for bunadtelverkarfaget

Modular | Innhald | Prosentvis del av total opplæring

Modul 1:	Drakthistorie

Kapittel 2.2
Mål 1.

15%

Modul 2:	Materialkunnskap

Kapittel 2.3
Mål 1 og 2.

5%

Modul 3:	Mønsterkunnskap og saum

Kapittel 2.4
Mål 1 og 2.

60%

Modul 4:	Broderi, tråd- og 
		masketeknikkar

Kapittel 2.5
Mål 1, 2 og 3.

15%

Modul 5:	Bedriftslære

Kapittel 2.6
Mål 1, 2 og 3.

5%

Til saman | | 100%

Lærlingen skal ha hovudparten av opplæringa i teknikkar som er knytt til folketradisjonar i det distriktet der lærebedrifta ligg. Lærlingen skal velje minst 3 av dei 5 kategoriane av drakttyper:

1.	Bunader som representerer siste ledd i ei folkedraktutvikling.
2.	Bunader som har bakgrunn i ei folkedrakt som har gått ut av bruk, men som ikkje var gløymd.
3.	Bunader som er systematisk rekonstruert på grunnlag av gamle folkedraktplagg som ikkje har komne bort og som er frå same område og periode, og har tilhøyrt same drakttype.
4.	Bunader som har folkedraktene som ideal, men som byggjer på eit meir tilfeldig materiale, og som ikkje er nokon kopi av ei drakt plagg for plagg.
5.	Bunader som heilt eller delvis er fritt komponert eller har mønster frå andre ting enn klede.

Det er bedrifta sitt ansvar å sørgje for at lærlingen får opplæring i høve til læreplanen sine mål og hovudmoment. Innlæring av teoretisk kunnskap bør i størst mogeleg grad skje i tilknyting til praktiske arbeidsoppgåver. På område der bedrifta sjølv vurderer at den ikkje har kompetanse til å stå for delar av opplæringa, må bedrifta sørgje for at lærlingen får denne opplæringa på annan måte.