Title: Læreplan VGO Samfunnslære
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

9

Læreplan for videregående opplæring 

Samfunnslære 

Videregående kurs I

Felles allment fag for alle studieretninger

Oslo, september 1994
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring.
	Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen gjelder det felles allmenne faget samfunnslære.

Denne planen skal inngå som en del av læreplanene for de ulike opplæringsløp. Når lære-planene for alle løp foreligger, vil de enkelte læreplaner bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i planene. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige læreplanen foreligger. Oversikt over opplærings-tilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for det enkelte opplæringsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 9. september 1994.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	2
2.1		Felles mål for samfunnslære	2
2.2		Det politiske systemet	3
2.3		Arbeids- og næringsliv	3
2.4		Samliv, individ og samfunn	4
2.5		Kulturforståelse	4
2.6		Det internasjonale samfunnet	5

Kapittel 3:	Vurdering	6
3.1		Hvorfor vurdering?	6
3.2		Hva skal vurderes?	6
3.3		Hvordan skal vurderingen skje?	6
3.4		Spesielle forhold som gjelder faget	7

Vedlegg 1	
1.1	Timetall	8

Vedlegg 2
Vurderingsordning	9

Kapittel 1:	Generell informasjon

Norge har lange demokratiske tradisjoner å ta vare på. Et moderne og levende demokrati forutsetter evne til kritisk tenkning, deltakelse og engasjement fra det brede laget av befolkningen. Her har skolen en viktig og utfordrende oppgave.

Vi lever i dag i et verdenssamfunn der alle er avhengige av hverandre og som krever at vi kan samhandle på tvers av folkeslag og nasjoner.

Vi vet at dagens samfunn kan skape avmakt og avstand. Verden forandrer seg raskt, infor-masjonsstrømmen er stor og globale samfunnsproblemer angår oss mer enn noen gang. Dette fører lett til skiller mellom dem som forstår og kan nyttiggjøre seg kunnskaper og dem som gir opp. En slik utvikling er en fare for demokratiet.

Gjennom faget samfunnslære skal elevene skaffe seg kunnskaper om hvordan samfunnet fungerer, og hvordan de selv kan bidra til å forme framtiden. For nettopp troen på at den enkelte har ansvar og muligheter til å forme samfunnet rundt seg, må være en sentral del 
av opplæringen. Det skapende mennesket må ha framtidstro og mot til å møte de mange utfordringene, både her hjemme og i det internasjonale samfunnet. Ikke minst stiller miljø-problemene og økende ulikheter i fordelingen av verdens goder krav til hver og en av oss.

Elevene vil møte et arbeidsliv i stadig forandring og der arbeid i dag ikke er noen selvfølge. Samfunnslæren vil peke på mulighetene for elevene til selv å være med på å utvikle arbeids-plasser - gjerne med utgangspunkt i lokalt ressursgrunnlag.

Elevene i videregående skole står på terskelen til å bli aktive samfunnsborgere og foreta valg. Faget samfunnslære skal bidra til å gi elevene økt bevissthet om hva som kreves av den enkelte for å leve i samliv og i samhandling med andre. Bevisstgjøring om samliv kan gi elevene en beredskap som gjør det lettere å møte vanskelige situasjoner i samvær og samliv. 

Vår kulturarv og religiøse verdigrunnlag bygger på at mennesker er likeverdige og menneskeverdet ukrenkelig. Gjennom samfunnslæren skal elevene bidra til å fremme like-stilling, toleranse for mennesker med fremmed kulturbakgrunn og solidaritet på tvers av grupper og grenser.

Samfunnslære er et fag som det er naturlig å inkludere i tverrfaglige prosjekter innen alle studieretninger. For eksempel er arbeidslivskunnskap og kunnskap om bedriftsetablering et emne hvor praktiske ferdigheter kan kombineres med teoretiske kunnskaper.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for samfunnslære

Elevene skal

	kjenne ulike styringsorganer og veier til politisk innflytelse

	ha innsikt i politikk og samfunnsliv for å kunne ivareta og videreutvikle vårt demokrati

	ha kunnskap om norsk arbeids- og næringsliv og kjenne til hvordan de selv kan etablere bedrifter og skape arbeidsplasser

	ha kjennskap til arbeidslivets organisasjoner

	oppnå økt bevissthet om hva det vil si å inngå et samliv og leve i et samfunn

	utvikle forståelse for betydningen av kulturell tilhørighet og identitet, deriblant religionens betydning

	utvikle toleranse og kunne se verdien i kulturell variasjon

	forstå viktige sider ved internasjonal samhandling for å trygge vår felles framtid

	ha økt innsikt i hvordan samfunnsutviklingen påvirker ressursbruk og miljø

	utvikle evnen til kritisk tenkning

	kunne vurdere samfunnsspørsmål i et etisk perspektiv

2.2	Det politiske systemet

Mål 1 
Elevene skal ha kunnskap om hvordan det norske politiske systemet er bygget opp og fungerer, og vite hvordan de selv kan påvirke utviklingen

Hovedmomenter
Elevene skal

1a	ha kunnskap om de viktigste politiske styringsorganene sentralt og lokalt

1b	kjenne til domstolsystemet og kunne noen årsaker til kriminalitet

1c	kjenne til hva de politiske partiene står for

1d	kunne gjøre rede for hvordan politisk innflytelse oppnås gjennom valg, partiarbeid, organisasjoner, aksjoner, massemedier og uformelle kanaler

1e	kunne drøfte hvilke krefter som truer demokratiet, og hva som kan gjøres for å ta vare på og videreutvikle det

2.3	Arbeids- og næringsliv

Mål 2
Elevene skal ha kunnskap om viktige sider ved norsk arbeids- og næringsliv og vite hvordan arbeidsplasser kan skapes

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	kjenne hovedlinjer i næringsstrukturen i Norge og viktige sider ved vårt blandings-økonomiske system

2b	kunne beskrive hvordan arbeidslivets organisasjoner og avtaleverket fungerer

2c	kunne drøfte årsaker til ledighet, og hva som kan gjøres for å motarbeide ledighet

2d	kjenne til moralske forpliktelser i yrkeslivet som arbeidsmoral, skattemoral, likestilling, likeverd og miljø og kunne drøfte konsekvenser for individ og samfunn når forpliktelsene ikke følges opp

2e	ha kjennskap til hvordan en bedrift kan etableres og hvordan arbeidsplasser kan skapes ved å: 
	-	ha en forretningsidé
	-	kjenne til relevant lovverk
	-	kjenne til finansieringsformer, selskapsformer og forretningsdrift
	-	kjenne til offentlige og private veiledningstjenester 

2.4	Samliv, individ og samfunn

Mål 3
Elevene skal kunne drøfte utfordringer og ansvar i samliv og i samfunnet

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	ha kunnskap om sosialisering og kunne utvikle en ansvarlig holdning i samhandling med andre

3b	kunne drøfte familiens og det offentliges ansvar for barns oppvekstvilkår

3c	ha kunnskap om kjønnsroller og normer for samliv

3d	kunne drøfte etiske sider ved å inngå et samliv og konsekvenser av samlivsbrudd

3e	kjenne lover og regler om ekteskap, samboerskap, partnerskap, skilsmisse og barns 	rettigheter

2.5	Kulturforståelse

Mål 4 
Elevene skal utvikle forståelse for religionens og etikkens betydning for kulturell tilhørighet og identitet i et samfunn, og gjennom kunnskap om ulike kulturer få økt forståelse for mennesker med fremmed kulturbakgrunn og religion

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	ha kjennskap til religionens og etikkens sentrale rolle for utvikling av personlig og 	kulturell identitet og som forankring for sosiale normer

4b	kunne drøfte hvordan religionen er med på å legge premisser for verdier, 	holdninger, kulturelle ytringer og sosiale forhold

4c	ha innsikt i nasjonale og lokale kulturtradisjoner, samt kulturelle særdrag og 	variasjoner i dagens norske samfunn, og bli bevisst egne kulturelle og religiøse 	røtter

4d	gjennom kunnskap om nære og fjerne kulturer kunne motarbeide fremmedfrykt og rasisme

4e	kjenne FNs menneskerettighetserklæring

2.6	Det internasjonale samfunnet

Mål 5
Elevene skal kjenne til hovedtrekkene ved internasjonal handel, ressursfordeling, globale miljøproblemer og om hva som truer freden

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kjenne til hovedtrekkene i verdensøkonomien med spesiell vekt på forholdet mellom rike og fattige land, peke på problemer og drøfte løsninger

5b	kunne gjøre rede for årsaker til globale miljøproblemer, og kunne peke på og drøfte konsekvenser av ulike veier til løsning

5c	ha kjennskap til ulike årsaker til at mennesker flykter, og vite hvilke forpliktelser Norge og det internasjonale samfunnet har overfor flyktninger

5d	kjenne noen årsaker til nasjonale og internasjonale konflikter og peke på ulike freds-skapende tiltak, herunder FNs arbeid

Kapittel 3:   Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

		å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et 		læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
		å veilede, motivere og utvikle eleven
		å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningpraksis
		å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken 
		kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

		Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen, i de 	felles mål for studieretningsfagene og i mål for enkeltfag i denne læreplanen, danner 	utgangspunkt for vurderingen.

		Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i 	opplæringens mål.

		Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanene.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

		Vurdering underveis.
		Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakterer. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i eventuelle eksamenskarakterer.

3.4	Spesielle forhold som gjelder faget

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. I minst ett av prosjektarbeidene skal både felles allmenne fag og studieretningsfag inngå.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vurderingen skal legge vekt på elevens modenhet og evne til selvstendig og kritisk tenkning. Resultatet av prosjekt- og gruppearbeid, framføring av foredrag og eventuelle skriftlige prøver skal inngå i standpunktvurderingen.

Vedlegg 1

1.1   Timetall

	I alle studieretninger skal elevene i videregående kurs I ha 75 t samfunnslære pr. år, i gjennomsnitt 2 uketimer.

Merknad til vedlegg 1

Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert på 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimerte løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurderingsordning 

Standpunktkarakten
Det gis standpunktkarakter i faget.
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakteren.

Eksamen
Elevene kan trekkes ut til muntlig eksamen. 
Eksamen sensureres lokalt i samsvar med sentrale retningslinjer.

Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen i faget etter retningslinjer gitt av departementet.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.