Title: Læreplan VGO Religion og Etikk
Last saved by: kak
Company: Utdanningsdirektoratet

10

Læreplan for videregående opplæring

Religion og etikk

Felles allment fag

Oslo august 1996
Kirke, utdannings-, og forskningsdepartementet

Forord

Læreplanverket for videregående opplæring omfatter all opplæring under

	lov om videregående opplæring
	lov om fagopplæring i arbeidslivet

Læreplanverket består av to deler:

1.	Læreplan, generell del, for grunnskole, videregående opplæring og voksenopplæring. Generell del angir overordnede mål og retningslinjer for den samlede virksomheten i grunnskolen og videregående opplæring.

2.	Læreplaner for videregående opplæring.

Denne læreplanen gjelder det felles allmenne faget religion og etikk.

Når læreplanene for hele opplæringsløpet foreligger, vil de enkelte deler bli satt sammen til én læreplan for hvert løp. Det innebærer at det må foretas enkelte justeringer i kapittel 1 og i vedlegg. I denne forbindelse vil det også bli vurdert om det er elementer i læreplanene som overlapper hverandre. Språklig gjennomgang vil bli foretatt når den endelige planen foreligger. Oversikt over opplæringstilbud og annen informasjon om videregående opplæring vil bli utgitt separat.

Departementet forventer at skolene i løpet av en overgangsperiode på 5 år fra 01.08.94 har skaffet nødvendig utstyr til å kunne bruke informasjonsteknologi i opplæringen.

Denne læreplanen er midlertidig fastsatt fram til den endelige læreplan for de enkelte utdanningsløp i studieretningen foreligger.

Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, 30. august 1996.

Innhold

Kapittel 1:	Generell informasjon	1
1.1	Innledning	1
1.2	Religion og etikk som fag i videregående opplæring	2
Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter	3
2.1	Felles mål for faget religion og etikk	3
2.2	Mål og hovedmomenter	4
Kapittel 3:	Vurdering	7
3.1	Hvorfor vurdering?	7
3.2	Hva skal vurderes?	7
3.3	Hvordan skal vurderingen skje?	7
3.4	Spesielle forhold	8
Vedlegg 1
Fag- og timefordeling i religion og etikk	9
Vedlegg 2
Vurdering i religion og etikk	10

Kapittel 1:	Generell informasjon

1.1	Innledning

Ulike religioner og livssyn er uttrykk for at mennesker gjennom alle tider har vært opptatt av meningen med tilværelsen, og av livets og dødens mysterium. Religioner og livssyn gir helhets-tolkninger av virkeligheten og av menneskets plass og funksjon i tilværelsen. De gir eksistensiell identitet til individ og grupper, innebærer personlig engasjement og bidrar til å forme livsmål og praktisk levemåte. Det er viktig at unge mennesker møter slike perspektiver på livet og utfordres til egen stillingstagen.

Som fagområde har religion, livssyn og etikk lange tradisjoner i videregående opplæring. Livssynsmessig og kulturelt har det norske samfunn gjennomgått store forandringer de siste tiårene. I stadig sterkere grad har Norge blitt et flerkulturelt samfunn, og nærmere knyttet til resten av verden. Dermed forsterkes også kravene til kunnskap og forståelse, både av egen og andres livssynstradisjoner.

Ut fra ulike læreplaner gjennom etterkrigstiden kan en se hvordan religionsfaget i videregående skole har tilpasset seg endringene i samfunnet. Fram til 1976 het faget Kristendomskunnskap og var et konfesjonsforankret fag. I samme år ble faget endret til et allment orienteringsfag med navnet Religion. Fagets navn er nå endret til Religion og etikk, og er et felles allment fag hvor elevene lærer om religioner, livssyn og etikk. Faget favner vidt og er, som alle andre fag, forankret i den generelle delen av læreplanen.

Opplæring i faget Religion og etikk skal gi kunnskaper om og forståelse for ulike religioner og livssyn. I vår del av verden tilhører den største del av befolkningen den kristne religion, og kristendommen har hatt en dominerende innflytelse på utformingen av grunnleggende normer og verdier og på utviklingen av språk og kultur. Det er derfor naturlig å gi en bredere behandling av kristendommen enn av de ikkekristne religioner. Kunnskap om Bibelen som grunnlag for den kristne tro og som inspirasjonskilde for vår kultur, samt ulike utforminger av den kristne tro vil ha en sentral plass i faget. I arbeidet med ikkekristne religioner er det naturlig at de religioner som er sterkt representert i det norske samfunn, tillegges særlig vekt. Islam er en så viktig religion både i verdenssamfunnet og i Norge at den har fått noe større plass i faget enn andre ikkekristne religioner.

Gjennom de siste århundrer har det utviklet seg flere livssynsalternativer. Opplæring i faget religion og etikk må gi kunnskaper om denne prosessen. I vår kulturkrets er det naturlig at en særlig legger vekt på utviklingen av humanismen og humanetikk. Ulike filosofiske retninger har bidratt til tenkningen omkring menneskets plass i samfunnet og i naturen. Det er viktig å bli kjent med hvordan arbeidet med slike problemstillinger preger livssynsdebatten i vår tid. Ikke minst vil et menneskes livssyn ha betydning for tenkningen omkring etikk og for valg og begrunnelse av eget normgrunnlag.

Vår tid står overfor store etiske utfordringer. Skal vi skape et samfunn med respekt for det enkelte mennesket og skal rettsstaten og demokratiet fungere i framtiden, er det grunnleggende viktig at utdanningen legger vekt på etisk bevisstgjøring. Faget Religion og etikk vil både gi innføring i etikkens teori og sette aktuelle etiske problemer under debatt. Gjennom arbeid med faget skal elevene få trening i å drøfte etiske problemer og se ulike løsninger, samtidig som de oppmuntres til å danne personlige meninger slik at de kan stå inne for egne valg.

Opplæringen i faget Religion og etikk skal bidra til at elevene møter eksistensielle utfordringer og stimuleres til medopplevelse og kritisk vurdering av religioner og livssyn. Samtidig vil faget skape rom for dialog mellom elever med ulike livssyn og bidra til at elevene utvikler selvstendig-het og identitet i religiøse og livssynsmessige spørsmål. Det er i fagets ånd at et møte mellom livssyn og religioner bør fremme toleranse, motvirke fordommer og skape respekt for andres oppfatninger, men også gi trygghet til å hevde egne meninger. I siste instans er det elevene selv som må forholde seg til lærestoffet ut fra egne forutsetninger og overbevisninger. 

1.2	Religion og etikk som fag i videregående opplæring

Religion og etikk er et felles allment fag i studieretningene for allmenne, økonomiske og administrative fag, musikk, dans og drama og idrettsfag.

Faget utgjør en modul på 112 årstimer (gjennomsnittlig 3 uketimer) og inneholder følgende emner, som skal vektlegges likt:

	-	Levende ikkekristne religioner.
	-	Kristendommen.
	-	Livssyn, filosofi og etikk.

Kapittel 2:	Mål og hovedmomenter

2.1	Felles mål for faget religion og etikk

Elevene skal

	ha kunnskaper om noen levende ikkekristne religioner og religiøse retninger

	ha kunnskaper om kristendommen

	ha kunnskaper om etikk, ikkereligiøse livssyn og noen filosofiske problemstillinger

	ha et innblikk i hvordan ulike religioner og livssyn uttrykker seg gjennom bildende kunst, musikk, litteratur og arkitektur 

	ha innsikt i og kunne drøfte etiske problemstillinger med utgangspunkt i prinsipiell etikk

	kunne sammenligne sentrale momenter i religiøse og sekulære livssyn

	utvikle erkjennelse av menneskets moralske ansvar, søke etter sannhet og gjøre etisk bevisste valg

	utvikle evnen til å forstå og respektere religiøse, livssynsmessige og etiske verdier

	utvikle egne meninger og holdninger i eksistensielle og etiske spørsmål og kunne begrunne egne valg i dialog med andre mennesker

2.2	Mål og hovedmomenter

Mål 1 Innledende religions- og livssynskunnskap
Elevene skal ha kunnskaper om noen problemstillinger og sentrale begreper som har betydning for arbeidet med religion, livssyn og etikk og ha oversikt over utbredelsen av noen sentrale religioner og livssyn

Hovedmomenter
Elevene skal 

1a	ha kjennskap til hvilket grunnlag skolefaget religion og etikk bygger på, som religionsvitenskap, teologi og filosofi

1b	kjenne begrepene virkelighetsoppfatning, menneskesyn, normgrunnlag, etikk og kunne redegjøre for forholdet mellom tro og viten

1c	ha kjennskap til noen måter å definere religion på og ha oversikt over ulike religionstyper

1d	kunne gjøre rede for de religionsvitenskapelige grunnbegrepene som det hellige, kult, gudsbegrep, rite og myte 

1e	ha kjennskap til religions- og livssynsforhold i Norge og utbredelsen av ulike religioner i verden 

Mål 2 Levende ikkekristne religioner
Elevene skal ha kunnskaper om tre verdensreligioner og en fjerde religion eller en religiøs retning

Hovedmomenter
Elevene skal

2a	ha kunnskaper om Koranen, profeten Muhammads biografi og sunna og vite hvordan disse danner normgrunnlaget for etisk handling og refleksjon i islam

2b	ha kunnskaper om islams gudsoppfatning, menneskesyn, samfunnssyn og historiesyn

2c	kjenne til moskeens rolle som kultsted og samfunnshus og kjenne til eksempler på islamsk kunst, vitenskap og arkitektur

2d	kjenne til hovedretninger i islam, islam i Vesten og politisk islam

2e	ha kunnskaper om jødedommens hellige skrifter, muntlig lære (Talmud), historie, tradisjon, selvforståelse og religiøse liv

2f	ha kunnskaper om hinduismen eller buddhismen med vekt på historiesyn, menneskesyn, virkelighetsoppfatning og frelseslære

2g	kjenne til vår tids nyreligiøsitet som fenomen eller en fjerde levende religion 

2h	ha kjennskap til ulike religioners selvforståelse og deres vurdering av andre religioner

Mål 3 Bibelen og den kristne tradisjon
Elevene skal ha kunnskaper om Bibelen og dens betydning som kilde for kristendommen og som grunnlag for vår kultur

Hovedmomenter
Elevene skal

3a	kjenne hovedtrekkene i den bibelske fortelling fra urhistorien til endetid

3b	kjenne til viktige skriftgrupper i Bibelen som, Mosebøkene, profetbøker og Salmenes bok i Det Gamle Testamentet, evangeliene og brevlitteraturen i Det Nye Testamentet, og ha kunnskaper om disse skriftenes historiske bakgrunn og deres litterære egenart

3c	ha kjennskap til moderne bibelforskning og ulike måter å forstå Bibelen på

3d	ha kjennskap til Bibelens betydning som kilde for religiøst liv i den kristne tradisjon og kunne gi eksempler på Bibelens innflytelse på samfunnsliv, litteratur, bildende kunst, musikk og arkitektur

Mål 4 Kristen tro og etikk
Elevene skal ha kunnskaper om hovedpunktene i kristen tro og etikk og kjenne noen konfesjonelle utforminger av den kristne tro

Hovedmomenter
Elevene skal

4a	kjenne kristendommens selvforståelse som åpenbaringsreligion

4b	kjenne den apostoliske trosbekjennelsen og kunne gjøre rede for hovedtrekkene i den kristne troslæren inkludert læren om Gud, mennesket, Kristus og kirken

4c	kjenne grunnlaget for kristen etikk og sentrale kristne normer og verdier og kunne bruke kunnskapene i drøfting av etiske spørsmål

4d	ha kunnskaper om den romersk-katolske kirke

4e	kjenne hovedinnholdet i den lutherske reformasjon og ha kunnskaper om hva som er karakteristisk for luthersk kristendom 

4f	kjenne til et annet kristent kirke- eller trossamfunn

4g	kunne sammenligne noen konfesjonelle utforminger av kristendommen

Mål 5 Filosofi og livssyn
Elevene skal ha kjennskap til noen filosofiske problemstillinger og ha kunnskaper om sekulære livssyn og linjer i aktuell livssynsdebatt

Hovedmomenter
Elevene skal

5a	kjenne de idéhistoriske forutsetningene for dagens livssynsdebatt med vekt på begreper som sekularisering, pluralisme, modernitet, postmodernisme og forbrukerkultur

5b	kjenne til hovedlinjene i den historiske utviklingen av humanismen, skillet mellom kristen og profan humanisme og sentrale trekk ved humanetisk livssyn

5c	kjenne eksempler på naturalistisk virkelighetsoppfatning, menneskesyn og etikk

5d	ha kjennskap til menneskesyn og samfunnssyn i totalitær tenkning

5e	kunne trekke sammenligninger mellom virkelighetsoppfatning, menneskesyn og normgrunnlag i ulike religioner og livssyn

Mål 6 Etikk
Elevene skal ha kunnskaper om etikk og etikkens grunnlag og kunne drøfte sentrale etiske problemer 

Hovedmomenter
Elevene skal

6a	kjenne viktige begreper som etikk, moral, normer, holdninger, plikter, verdier, ansvar og samvittighet og ha kunnskaper om etiske tilnærmingsmåter og om sammenhengen mellom livssyn og etikk

6b	kunne forstå og gjennomføre etiske resonnementer og kunne drøfte etiske spørsmål med utgangspunkt i grunnleggende verdier som menneskeverd og likeverd

6c	ha innsikt i noen sentrale etiske emneområder og delta i dialog om etiske spørsmål

Kapittel 3:	Vurdering

3.1	Hvorfor vurdering?

Formålet med vurdering er å sikre en nasjonal standard i opplæringen, slik at vi får et godt og likeverdig opplæringstilbud for alle. Vurdering innebærer at resultatet av opplæringen vurderes i lys av de mål som er formulert i læreplanen.

Vurderingen vil ha ulike formål, bl.a.

	å informere eleven, foresatte, lærer og opplæringssted i arbeidet fram mot et læringsmål, om hvor langt eleven er kommet i utvikling mot en kompetanse
	å veilede, motivere og utvikle eleven
	å motivere læreren til kontinuerlig å vurdere sin undervisningspraksis
	å informere samfunnet, arbeidslivet og høyere utdanningsinstitusjoner om hvilken kompetanse eleven har oppnådd

3.2	Hva skal vurderes?

	Målene for opplæringen slik de er fastsatt i den generelle delen av læreplanen og i kapittel 2 i denne læreplanen, danner utgangspunkt for vurderingen.

	Det er elevens helhetlige kompetanse som skal vurderes, slik den er beskrevet i opplæringens mål.

	Vurderingen av elevene skal vise i hvilken grad de har nådd målene i læreplanen.

3.3	Hvordan skal vurderingen skje?

Det skilles mellom to hovedtyper av vurdering:

	Vurdering underveis.
	Avsluttende vurdering.

Vurdering underveis har til hensikt å informere og motivere elever og lærere i arbeidet med å nå opplæringsmålene. Slik vurdering kan være formell eller uformell. Et nyttig hjelpemiddel i vurderingsarbeidet underveis kan være at eleven fører arbeidsbok, loggbok, dagbok e.l. knyttet til gjennomføringen av opplæringen. Formell vurdering underveis kommer til uttrykk i termin-karakter. 

Avsluttende vurdering kommer til uttrykk gjennom standpunktkarakterer og i dokumentert 
resultat av avsluttende eksamen.

3.4	Spesielle forhold 

I løpet av skoleåret skal alle elever gjennomføre ett eller flere prosjektarbeider. Så langt det er mulig bør minst ett prosjektarbeid være tverrfaglig.

Tema og problemstillinger for prosjektarbeid skal velges innenfor læreplanens rammer.

Vedlegg 1

Fag- og timefordeling i religion og etikk 

Studieretningsfag | Årstimer | (gjennomsnitt uketimer)
Religion og etikk | |
Mål 1- 6. | 112 | 3

Merknad til vedlegg 1
Utgangspunkt for undervisningstimetallet er samlet timetall på årsbasis (årstimer). Gjennomsnittlige uketimer er årstimetall dividert med 38. Jfr. arbeidstidsavtalen hvor det forutsettes at undervisningen skal legges over 190 dager fordelt på 38 uker.*

*	Spesielt organiserte tilbud for voksne kan gjennomføres på kortere tid (komprimert løp). For grupper eller enkeltelever som har behov for det, kan opplæringen strekkes over lengre tid.

Vedlegg 2

Vurdering i religion og etikk

Standpunktkarakter

Det gis en standpunktkarakter i Religion og etikk
Resultat av prosjektarbeid skal inngå i standpunktkarakteren.

Eksamen

Elevene kan trekkes ut til muntlig eksamen.
Eksamensoppgavene utarbeides lokalt etter sentrale retningslinjer.

Det skal være mulig å avlegge privatisteksamen etter retningslinjer gitt av departementet.

Retningslinjer for den praktiske gjennomføringen av eksamen vil bli gitt i egne skriv godkjent av departementet.